# Úřední věstník L 277/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 277 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5822. října 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 277

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5822. října 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1893 ze dne 5. října 2015 o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, jménem Evropské unie | 1 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1894 ze dne 5. října 2015 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu | 4 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1895 ze dne 16. října 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu ďasovitých v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie | 7 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1896 ze dne 16. října 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1897 ze dne 21. října 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 2056/2001, pokud jde o povinnost vykládky | 11 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1898 ze dne 21. října 2015 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí (
  1
  ) | 13 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1899 ze dne 21. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 15 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1900 ze dne 5. října 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě stabilizace a přidružení zřízené Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé k rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení, kterým se přijímá její jednací řád | 17 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1901 ze dne 20. října 2015, kterým se stanoví pravidla pro osvědčení a vzorové veterinární osvědčení pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie a kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/56/ES
  (oznámeno pod číslem C(2015) 7013)

   (
  1
  ) | 32 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1893 ze dne 5. října 2015 o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, jménem Evropské unie

1

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1894 ze dne 5. října 2015 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu

4

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1895 ze dne 16. října 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu ďasovitých v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

7

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1896 ze dne 16. října 2015, kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1897 ze dne 21. října 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 2056/2001, pokud jde o povinnost vykládky

11

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1898 ze dne 21. října 2015 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí (
  1
  )

1

13

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1899 ze dne 21. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

15

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1900 ze dne 5. října 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě stabilizace a přidružení zřízené Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé k rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení, kterým se přijímá její jednací řád

17

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1901 ze dne 20. října 2015, kterým se stanoví pravidla pro osvědčení a vzorové veterinární osvědčení pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie a kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/56/ES
  (oznámeno pod číslem C(2015) 7013)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 7013)

1

32

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 244/14/KOL ze dne 26. června 2014 týkající se případné podpory subjektu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902] | 41 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 244/14/KOL ze dne 26. června 2014 týkající se případné podpory subjektu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

41

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 140/2014 ze dne 13. února 2014, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka spinetoram a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ( Úř. věst. L 44, 14.2.2014 ) | 60 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 447/2014 ze dne 2. května 2014 o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) ( Úř. věst. L 132, 3.5.2014 ) | 60 |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů ( Úř. věst. L 190, 12.7.2006 ) | 61 |
| | * | Oprava směrnice Rady 1993/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů ( Úř. věst. L 182, 16.7.1999 )
  (Zvláštní vydání v češtině, kapitola 15, svazek 4, s. 228) | 61 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 140/2014 ze dne 13. února 2014, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka spinetoram a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ( Úř. věst. L 44, 14.2.2014 )

( Úř. věst. L 44, 14.2.2014 )

60

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 447/2014 ze dne 2. května 2014 o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) ( Úř. věst. L 132, 3.5.2014 )

( Úř. věst. L 132, 3.5.2014 )

60

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů ( Úř. věst. L 190, 12.7.2006 )

( Úř. věst. L 190, 12.7.2006 )

61

*

Oprava směrnice Rady 1993/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů ( Úř. věst. L 182, 16.7.1999 )
  (Zvláštní vydání v češtině, kapitola 15, svazek 4, s. 228)

( Úř. věst. L 182, 16.7.1999 )

(Zvláštní vydání v češtině, kapitola 15, svazek 4, s. 228)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1893

ze dne 5. října 2015

o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 15. listopadu 2007 přijala Rada nařízení (ES) č. 31/2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (1) (dále jen „dohoda“). Platnost stávajícího protokolu skončila dne 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. listopadu 2007 přijala Rada nařízení (ES) č. 31/2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (1) (dále jen „dohoda“). Platnost stávajícího protokolu skončila dne 31. prosince 2014.

| (2) | Evropská unie s Madagaskarskou republikou sjednala nový protokol k dohodě (dále jen „protokol“), kterým se plavidlům Unie udělují rybolovná práva v rybolovné oblasti, v níž Madagaskarská republika uplatňuje svou pravomoc. |
| --- | --- |

(2)

Evropská unie s Madagaskarskou republikou sjednala nový protokol k dohodě (dále jen „protokol“), kterým se plavidlům Unie udělují rybolovná práva v rybolovné oblasti, v níž Madagaskarská republika uplatňuje svou pravomoc.

| (3) | Protokol byl podepsán v souladu s rozhodnutím Rady č. 2014/929/EU (2) a je prozatímně prováděn od 1. ledna 2015. |
| --- | --- |

(3)

Protokol byl podepsán v souladu s rozhodnutím Rady č. 2014/929/EU (2) a je prozatímně prováděn od 1. ledna 2015.

| (4) | Dohoda svým článkem 9 zřídila smíšený výbor, jehož úkolem je kontrolovat provádění dohody. V souladu s protokolem může smíšený výbor mimo jiné také schvalovat některé změny protokolu. Za účelem usnadnění těchto změn je s výhradou určitých podmínek vhodné zmocnit Komisi ke schvalování takových změn na základě zjednodušeného postupu. |
| --- | --- |

(4)

Dohoda svým článkem 9 zřídila smíšený výbor, jehož úkolem je kontrolovat provádění dohody. V souladu s protokolem může smíšený výbor mimo jiné také schvalovat některé změny protokolu. Za účelem usnadnění těchto změn je s výhradou určitých podmínek vhodné zmocnit Komisi ke schvalování takových změn na základě zjednodušeného postupu.

| (5) | Protokol by měl být schválen, |
| --- | --- |

(5)

Protokol by měl být schválen,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, se schvaluje jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle článku 16 protokolu.

Článek 3

S výhradou podmínek stanovených v příloze je Komise zmocněna schvalovat jménem Unie změny protokolu přijaté smíšeným výborem.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 5. října 2015.

Za Radu

předseda

N. SCHMIT

---

(1)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 6.

2

---

PŘÍLOHA

Rozsah zmocnění a postup pro zaujetí postoje Unie ve smíšeném výboru

| 1. | Komise je zmocněna jednat s Madagaskarskou republikou a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy schvalovat změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:






  a) | přezkum rybolovných práv a přezkum finančního příspěvku a související změny tohoto protokolu a jeho přílohy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 2 protokolu; |
| --- | --- | --- |

1.

Komise je zmocněna jednat s Madagaskarskou republikou a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy schvalovat změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:

a)

přezkum rybolovných práv a přezkum finančního příspěvku a související změny tohoto protokolu a jeho přílohy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 2 protokolu;

| b) | stanovení rybolovnývh práv v souladu s čl. 9 odst. 6 protokolu; |
| --- | --- |

b)

stanovení rybolovnývh práv v souladu s čl. 9 odst. 6 protokolu;

| c) | rozhodnutí o podmínkách odvětvové podpory v souladu s článkem 6 protokolu; |
| --- | --- |

c)

rozhodnutí o podmínkách odvětvové podpory v souladu s článkem 6 protokolu;

| d) | přijetí opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterých se týká tento protokol, a ovlivňujících činnosti rybářských plavidel Unie v souladu s čl. 7 odst. 4 protokolu; |
| --- | --- |

d)

přijetí opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterých se týká tento protokol, a ovlivňujících činnosti rybářských plavidel Unie v souladu s čl. 7 odst. 4 protokolu;

| e) | úprava ustanovení týkajících se rybolovných činností a podmínek provádění protokolu a příloh v souladu s čl. 8 odst. 3 protokolu. |
| --- | --- |

e)

úprava ustanovení týkajících se rybolovných činností a podmínek provádění protokolu a příloh v souladu s čl. 8 odst. 3 protokolu.

| 2. | Ve smíšeném výboru Unie:






  a) | jedná v souladu se svými cíli v rámci společné rybářské politiky; |
| --- | --- | --- |

2.

Ve smíšeném výboru Unie:

a)

jedná v souladu se svými cíli v rámci společné rybářské politiky;

| b) | dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

b)

dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky;

| c) | prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. |
| --- | --- |

c)

prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.

| 3. | Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.
  Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení podkladový dokument obsahující podrobnosti návrhu postoje Unie, a to v dostatečném časovém předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.
  Pokud jde o otázky uvedené v bodu 1 písm. a) a b), schvaluje Rada navrhovaný postoj Unie kvalifikovanou většinou. V ostatních případech se navrhovaný postoj Unie uvedený v přípravném dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu během zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení přípravného dokumentu, podle toho, která okolnost nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky je věc postoupena Radě.
  Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům. |
| --- | --- |

3.

Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.

Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení podkladový dokument obsahující podrobnosti návrhu postoje Unie, a to v dostatečném časovém předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.

Pokud jde o otázky uvedené v bodu 1 písm. a) a b), schvaluje Rada navrhovaný postoj Unie kvalifikovanou většinou. V ostatních případech se navrhovaný postoj Unie uvedený v přípravném dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu během zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení přípravného dokumentu, podle toho, která okolnost nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky je věc postoupena Radě.

Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

| 4. | Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě přijala veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.

Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě přijala veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí.

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/4

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1894

ze dne 5. října 2015

o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a čl. 218 odst. 7 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. prosince 2006 schválila Rada přijetím nařízení (ES) č. 2027/2006 (1) uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (dále jen „dohoda“). Doba platnosti Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami (2) uplynula dne 31. srpna 2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. prosince 2006 schválila Rada přijetím nařízení (ES) č. 2027/2006 (1) uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (dále jen „dohoda“). Doba platnosti Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami (2) uplynula dne 31. srpna 2014.

| (2) | Unie s Kapverdskou republikou vyjednala nový protokol k dohodě (dále jen „protokol“), který uděluje plavidlům Unie rybolovná práva v rybolovné oblasti, v níž Kapverdská republika uplatňuje svou svrchovanost a své pravomoci v oblasti rybolovu. |
| --- | --- |

(2)

Unie s Kapverdskou republikou vyjednala nový protokol k dohodě (dále jen „protokol“), který uděluje plavidlům Unie rybolovná práva v rybolovné oblasti, v níž Kapverdská republika uplatňuje svou svrchovanost a své pravomoci v oblasti rybolovu.

| (3) | Rozhodnutím č. 2014/948/EU (3) Rada schválila podpis a prozatímní provádění tohoto protokolu, aniž by bylo dotčeno jeho následné uzavření. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím č. 2014/948/EU (3) Rada schválila podpis a prozatímní provádění tohoto protokolu, aniž by bylo dotčeno jeho následné uzavření.

| (4) | Dohodou se zřizuje smíšený výbor pověřený prováděním dohody. Smíšený výbor může v souladu s protokolem přijímat určité změny protokolu. K usnadnění přijetí těchto změn je třeba zmocnit Evropskou komisi k jejich schvalování na základě zjednodušeného postupu s výhradou zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(4)

Dohodou se zřizuje smíšený výbor pověřený prováděním dohody. Smíšený výbor může v souladu s protokolem přijímat určité změny protokolu. K usnadnění přijetí těchto změn je třeba zmocnit Evropskou komisi k jejich schvalování na základě zjednodušeného postupu s výhradou zvláštních podmínek.

| (5) | Protokol by proto měl býtschválen, |
| --- | --- |

(5)

Protokol by proto měl býtschválen,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, se schvaluje jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady jmenuje osobu či osoby zmocněné učinit jménem Unie oznámení uvedené v článku 16 protokolu.

Článek 3

Evropská komise je v souladu s ustanoveními a podmínkami uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí a s článkem 9 dohody zmocněna, aby jménem Unie schvalovala změny protokolu ve smíšeném výboru.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 5. října 2015.

Za Radu

předseda

N. SCHMIT

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 2027/2006 ze dne 19. prosince 2006 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 181, 9.7.2011, s. 2.

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2014/948/EU ze dne 15. prosince 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 369, 24.12.2014, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Rozsah zmocnění a postup pro zaujetí postoje Unie ve smíšeném výboru

| 1. | Komise je zmocněna jednat s Kapverdskou republikou a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy schválit změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:






  a) | přezkum rybolovných práv, úměrné přizpůsobení finančního příspěvku a přijetí nezbytných změn v souladu s článkem 5 protokolu; |
| --- | --- | --- |

1.

Komise je zmocněna jednat s Kapverdskou republikou a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy schválit změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:

a)

přezkum rybolovných práv, úměrné přizpůsobení finančního příspěvku a přijetí nezbytných změn v souladu s článkem 5 protokolu;

| b) | rozhodnutí o podmínkách odvětvové podpory v souladu s článkem 3 protokolu; |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí o podmínkách odvětvové podpory v souladu s článkem 3 protokolu;

| c) | úpravu ustanovení týkajících se podmínek rybolovu, prováděcích pravidel protokolu a příloh v souladu s čl. 5 odst. 2 protokolu; |
| --- | --- |

c)

úpravu ustanovení týkajících se podmínek rybolovu, prováděcích pravidel protokolu a příloh v souladu s čl. 5 odst. 2 protokolu;

| d) | přijetí opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterými jsou určovány činnosti plavidel Unie v souladu s čl. 4 odst. 4 a 6 protokolu. |
| --- | --- |

d)

přijetí opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterými jsou určovány činnosti plavidel Unie v souladu s čl. 4 odst. 4 a 6 protokolu.

| 2. | Ve smíšeném výboru, zřízeném podle článku 9 dohody, Unie:






  a) | jedná v souladu s cíli Unie v rámci společné rybářské politiky; |
| --- | --- | --- |

2.

Ve smíšeném výboru, zřízeném podle článku 9 dohody, Unie:

a)

jedná v souladu s cíli Unie v rámci společné rybářské politiky;

| b) | dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

b)

dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky;

| c) | prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. |
| --- | --- |

c)

prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.

| 3. | Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.
  Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení podkladový dokument obsahující podrobnosti návrhu postoje Unie, a to v dostatečném časovém předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.
  Pokud jde o otázky uvedené v bodu 1 písm. a), schvaluje Rada předpokládaný postoj Unie kvalifikovanou většinou hlasů. V ostatních případech se předpokládaný postoj Unie uvedený v přípravném dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu během zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení přípravného dokumentu, podle toho, co nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky je věc postoupena Radě.
  Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.
  Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě přijala veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.

Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.

Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení podkladový dokument obsahující podrobnosti návrhu postoje Unie, a to v dostatečném časovém předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.

Pokud jde o otázky uvedené v bodu 1 písm. a), schvaluje Rada předpokládaný postoj Unie kvalifikovanou většinou hlasů. V ostatních případech se předpokládaný postoj Unie uvedený v přípravném dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu během zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení přípravného dokumentu, podle toho, co nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky je věc postoupena Radě.

Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě přijala veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí.

---

NAŘÍZENÍ

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1895

ze dne 16. října 2015,

kterým se stanoví zákaz rybolovu ďasovitých v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2015/104 (2) stanoví kvóty na rok 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2015/104 (2) stanoví kvóty na rok 2015.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2015 vyčerpaly. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2015 vyčerpaly.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2015 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2015/104 ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014 (Úř. věst. L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 49/TQ104 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Populace | ANF/8ABDE. |
| Druh | Ďasovití (Lophiidae) |
| Oblast | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe |
| Datum ukončení | 19.9.2015 |

Č.

49/TQ104

Členský stát

Belgie

Populace

ANF/8ABDE.

Druh

Ďasovití (Lophiidae)

Oblast

VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe

Datum ukončení

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1896

ze dne 16. října 2015,

kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2015/104 (2) stanoví kvóty na rok 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2015/104 (2) stanoví kvóty na rok 2015.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2015. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2015.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2015 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2015/104 ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014 (Úř. věst. L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 48/TQ104 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Populace | HKE/8ABDE. |
| Druh | Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) |
| Oblast | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe |
| Datum ukončení | 19.9.2015 |

Č.

48/TQ104

Členský stát

Belgie

Populace

HKE/8ABDE.

Druh

Štikozubec obecný (Merluccius merluccius)

Oblast

VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe

Datum ukončení

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/11

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1897

ze dne 21. října 2015,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2056/2001, pokud jde o povinnost vykládky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (1), a zejména na článek 48 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) stanovilo jako jeden ze svých cílů postupné odstranění výmětů zavedením povinnosti vykládky úlovků druhů podléhajících omezení odlovu. Některá ustanovení nařízení Komise (ES) č. 2056/2001 (3), kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populací tresky obecné v Severním moři a západně od Skotska, nutí rybáře provádět výměty. Za účelem odstranění rozporu mezi zmíněným nařízením a povinností vykládky a za účelem fungování plnění povinnosti vykládky by uvedená ustanovení měla být změněna. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) stanovilo jako jeden ze svých cílů postupné odstranění výmětů zavedením povinnosti vykládky úlovků druhů podléhajících omezení odlovu. Některá ustanovení nařízení Komise (ES) č. 2056/2001 (3), kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populací tresky obecné v Severním moři a západně od Skotska, nutí rybáře provádět výměty. Za účelem odstranění rozporu mezi zmíněným nařízením a povinností vykládky a za účelem fungování plnění povinnosti vykládky by uvedená ustanovení měla být změněna.

| (2) | Zejména v zájmu plnění povinnosti vykládky by se mělo nařízení (ES) č. 2056/2001 pozměnit, a to zavedením požadavku, aby veškeré neúmyslné úlovky mořských živočichů druhů, na něž se vztahuje povinnost vykládky a jež byly odloveny nad rámec omezení týkajících se složení úlovku, byly vyloženy a započteny do kvót. |
| --- | --- |

(2)

Zejména v zájmu plnění povinnosti vykládky by se mělo nařízení (ES) č. 2056/2001 pozměnit, a to zavedením požadavku, aby veškeré neúmyslné úlovky mořských živočichů druhů, na něž se vztahuje povinnost vykládky a jež byly odloveny nad rámec omezení týkajících se složení úlovku, byly vyloženy a započteny do kvót.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 2056/2001 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňuje bod 3, který zní:






  „3. | ‚neúmyslnými úlovky‘ se rozumějí náhodné úlovky mořských živočichů, jež musí být v souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) vyloženy a započteny do kvót buď vzhledem k tomu, že nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, nebo proto, že přesahují množství povolená pravidly pro složení úlovků nebo vedlejší úlovky. |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňuje bod 3, který zní:

„3.

‚neúmyslnými úlovky‘ se rozumějí náhodné úlovky mořských živočichů, jež musí být v souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) vyloženy a započteny do kvót buď vzhledem k tomu, že nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, nebo proto, že přesahují množství povolená pravidly pro složení úlovků nebo vedlejší úlovky.

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“"

| 2) | Vkládá se nový článek 9 a, který zní:
  „Článek 9a

  Jsou-li mořští živočichové druhů, na něž se vztahuje povinnost vykládky, odloveni nad rámec povolených procentních podílů nebo povoleného množství uvedených v čl. 4 odst. 1 až 6, čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 2, článku 7 a článku 8 tohoto nařízení, použije se článek 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Tyto neúmyslné úlovky musí být vyloženy a započteny do kvót. Tyto neúmyslné úlovky nejsou považovány za porušení povolených procentních podílů složení úlovku stanovených v uvedených článcích.“ |
| --- | --- |

2)

Vkládá se nový článek 9 a, který zní:

„Článek 9a

Jsou-li mořští živočichové druhů, na něž se vztahuje povinnost vykládky, odloveni nad rámec povolených procentních podílů nebo povoleného množství uvedených v čl. 4 odst. 1 až 6, čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 2, článku 7 a článku 8 tohoto nařízení, použije se článek 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Tyto neúmyslné úlovky musí být vyloženy a započteny do kvót. Tyto neúmyslné úlovky nejsou považovány za porušení povolených procentních podílů složení úlovku stanovených v uvedených článcích.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 2056/2001 ze dne 19. října 2001, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populací tresky obecné v Severním moři a západně od Skotska (Úř. věst. L 277, 20.10.2001, s. 13).

3

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1898

ze dne 21. října 2015

o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin (1), a zejména na čl. 18 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení (ES) č. 1924/2006 jsou zdravotní tvrzení při označování potravin zakázána, pokud je Komise v souladu s uvedeným nařízením neschválí a nezařadí na seznam schválených tvrzení. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení (ES) č. 1924/2006 jsou zdravotní tvrzení při označování potravin zakázána, pokud je Komise v souladu s uvedeným nařízením neschválí a nezařadí na seznam schválených tvrzení.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1924/2006 rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků mohou podávat žádosti o schválení zdravotních tvrzení u příslušného vnitrostátního orgánu členského státu. Příslušný vnitrostátní orgán postoupí platné žádosti Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA, dále jen „úřad“) k vědeckému hodnocení a Komisi a členským státům pro informaci. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1924/2006 rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků mohou podávat žádosti o schválení zdravotních tvrzení u příslušného vnitrostátního orgánu členského státu. Příslušný vnitrostátní orgán postoupí platné žádosti Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA, dále jen „úřad“) k vědeckému hodnocení a Komisi a členským státům pro informaci.

| (3) | Úřad vydá k danému zdravotnímu tvrzení své stanovisko. |
| --- | --- |

(3)

Úřad vydá k danému zdravotnímu tvrzení své stanovisko.

| (4) | Komise rozhodne o schválení zdravotních tvrzení s ohledem na stanovisko úřadu. |
| --- | --- |

(4)

Komise rozhodne o schválení zdravotních tvrzení s ohledem na stanovisko úřadu.

| (5) | V návaznosti na žádost společnosti Clasado Limited předloženou podle čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1924/2006 byl úřad požádán o vydání stanoviska ke zdravotnímu tvrzení týkajícímu se přípravku Bimuno® GOS a zmírnění trávicích obtíží (otázka č. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Navrhované tvrzení zformuloval žadatel takto: „Pravidelnou denní konzumací 1,37 g galaktooligosacharidů obsažených v přípravku Bimuno® lze zmírnit břišní obtíže“. |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na žádost společnosti Clasado Limited předloženou podle čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1924/2006 byl úřad požádán o vydání stanoviska ke zdravotnímu tvrzení týkajícímu se přípravku Bimuno® GOS a zmírnění trávicích obtíží (otázka č. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Navrhované tvrzení zformuloval žadatel takto: „Pravidelnou denní konzumací 1,37 g galaktooligosacharidů obsažených v přípravku Bimuno® lze zmírnit břišní obtíže“.

| (6) | Dne 16. července 2014 obdržela Komise a členské státy vědecké stanovisko úřadu, ve kterém úřad dospěl k závěru, že na základě předložených údajů nebyl zjištěn příčinný vztah mezi užíváním Bimuno® GOS a zmírněním trávicích obtíží. V tomto stanovisku úřad rovněž uvedl, že kromě jedné nezveřejněné studie provedené u lidí byly všechny studie provedené u lidí či jiných subjektů předložené žadatelem v souvislosti s tímto tvrzením již předloženy u předchozích žádostí pro totéž tvrzení a byly posouzeny s nepříznivými výsledky (3). Vzhledem k tomu, že dané tvrzení neodpovídá požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 1924/2006, nemělo by být schváleno. |
| --- | --- |

(6)

Dne 16. července 2014 obdržela Komise a členské státy vědecké stanovisko úřadu, ve kterém úřad dospěl k závěru, že na základě předložených údajů nebyl zjištěn příčinný vztah mezi užíváním Bimuno® GOS a zmírněním trávicích obtíží. V tomto stanovisku úřad rovněž uvedl, že kromě jedné nezveřejněné studie provedené u lidí byly všechny studie provedené u lidí či jiných subjektů předložené žadatelem v souvislosti s tímto tvrzením již předloženy u předchozích žádostí pro totéž tvrzení a byly posouzeny s nepříznivými výsledky (3). Vzhledem k tomu, že dané tvrzení neodpovídá požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 1924/2006, nemělo by být schváleno.

| (7) | Připomínky, které Komise obdržela od žadatele a veřejnosti v souladu s čl. 16 odst. 6 nařízení (ES) č. 1924/2006, byly při stanovení opatření v tomto nařízení vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(7)

Připomínky, které Komise obdržela od žadatele a veřejnosti v souladu s čl. 16 odst. 6 nařízení (ES) č. 1924/2006, byly při stanovení opatření v tomto nařízení vzaty v úvahu.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zdravotní tvrzení uvedené v seznamu v příloze tohoto nařízení se nezařadí na seznam schválených tvrzení platných pro Unii stanovený v čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1924/2006.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3756.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(12):2472, EFSA Journal 2013; 11(6):3259.

3

---

PŘÍLOHA

Zamítnuté zdravotní tvrzení

| Žádost – příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1924/2006 | Živina, látka, potravina nebo kategorie potravin | Tvrzení | Referenční číslo stanoviska EFSA |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravotní tvrzení podle čl. 13 odst. 5, které je založeno na nejnovějších vědeckých poznatcích a/nebo které zahrnuje požadavek na ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví | Bimuno® GOS | Pravidelnou denní konzumací 1,37 g galaktooligosacharidů obsažených v přípravku Bimuno® lze zmírnit břišní obtíže | Q-2014-00022 |

Žádost – příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1924/2006

Živina, látka, potravina nebo kategorie potravin

Tvrzení

Referenční číslo stanoviska EFSA

Zdravotní tvrzení podle čl. 13 odst. 5, které je založeno na nejnovějších vědeckých poznatcích a/nebo které zahrnuje požadavek na ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví

Bimuno® GOS

Pravidelnou denní konzumací 1,37 g galaktooligosacharidů obsažených v přípravku Bimuno® lze zmírnit břišní obtíže

Q-2014-00022

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1899

ze dne 21. října 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 115,6 |
| MK | 60,3 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 78,0 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 93 10 | MA | 107,9 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 152,4 |
| TR | 101,4 |
| UY | 74,0 |
| ZA | 148,6 |
| ZZ | 119,1 |
| 0806 10 10 | BR | 249,3 |
| EG | 199,4 |
| MK | 96,9 |
| PE | 73,3 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0808 10 80 | AR | 124,2 |
| CL | 121,6 |
| NZ | 137,0 |
| US | 120,3 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 30 90 | TR | 133,5 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

40,5

MA

115,6

MK

60,3

TR

95,4

ZZ

78,0

0707 00 05

AL

38,5

MK

46,1

TR

112,1

ZZ

65,6

0709 93 10

MA

107,9

TR

143,0

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

152,4

TR

101,4

UY

74,0

ZA

148,6

ZZ

119,1

0806 10 10

BR

249,3

EG

199,4

MK

96,9

PE

73,3

TR

167,2

ZZ

157,2

0808 10 80

AR

124,2

CL

121,6

NZ

137,0

US

120,3

ZA

157,5

ZZ

132,1

0808 30 90

TR

133,5

XS

96,6

ZZ

115,1

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/17

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1900

ze dne 5. října 2015

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě stabilizace a přidružení zřízené Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé k rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení, kterým se přijímá její jednací řád

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článkem 115 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se zřizuje Rada stabilizace a přidružení. |
| --- | --- |

(1)

Článkem 115 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se zřizuje Rada stabilizace a přidružení.

| (2) | Článek 116 dohody stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má přijmout svůj jednací řád. |
| --- | --- |

(2)

Článek 116 dohody stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má přijmout svůj jednací řád.

| (3) | Článek 118 dohody stanoví, že Radě stabilizace a přidružení má být nápomocen Výbor pro stabilizaci a přidružení (dále jen „výbor“). |
| --- | --- |

(3)

Článek 118 dohody stanoví, že Radě stabilizace a přidružení má být nápomocen Výbor pro stabilizaci a přidružení (dále jen „výbor“).

| (4) | Článek 118 dohody stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má stanovit ve svém jednacím řádu povinnosti výboru a že na něj může delegovat kterékoli ze svých pravomocí. |
| --- | --- |

(4)

Článek 118 dohody stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má stanovit ve svém jednacím řádu povinnosti výboru a že na něj může delegovat kterékoli ze svých pravomocí.

| (5) | Článek 120 dohody stanoví, že se Rada stabilizace a přidružení může rozhodnout zřídit další zvláštní výbory či orgány, které jí mohou být nápomocny při plnění jejích povinností. Uvedený článek dále stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má ve svém jednacím řádu stanovit složení a povinnosti těchto výborů nebo orgánů a způsob jejich fungování, |
| --- | --- |

(5)

Článek 120 dohody stanoví, že se Rada stabilizace a přidružení může rozhodnout zřídit další zvláštní výbory či orgány, které jí mohou být nápomocny při plnění jejích povinností. Uvedený článek dále stanoví, že Rada stabilizace a přidružení má ve svém jednacím řádu stanovit složení a povinnosti těchto výborů nebo orgánů a způsob jejich fungování,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě stabilizace a přidružení zřízené článkem 115 dohody k rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení, kterým se přijímá její jednací řád, vychází z návrhu rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení připojeného k tomuto rozhodnutí.

Drobné změny tohoto návrhu rozhodnutí mohou být přijaty bez dalšího rozhodnutí Rady.

V Lucemburku dne 5. října 2015.

Za Radu

předseda

N. SCHMIT

---

ROZHODNUTÍ RADY STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ EU-BOSNA A HERCEGOVINA č. 1

ze dne ...,

kterým se přijímá její jednací řád

RADA STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ,

s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na články 115, 116, 118 a 120 uvedené dohody,

vzhledem k tomu, že dohoda vstoupila v platnost dnem 1. června 2015,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předsednictví

Radě stabilizace a přidružení předsedají strany střídavě po dobu dvanácti měsíců. První období začíná dnem prvního zasedání Rady stabilizace a přidružení a končí dne 31. prosince téhož roku.

Článek 2

Zasedání

Rada stabilizace a přidružení se schází jednou ročně na ministerské úrovni. Mimořádná zasedání Rady stabilizace a přidružení se mohou konat po dohodě stran na žádost kterékoli ze stran. Každé zasedání Rady stabilizace a přidružení se koná na místě obvyklém pro zasedání Rady Evropské unie a v den dohodnutý oběma stranami, nedohodnou-li se strany jinak. Zasedání Rady stabilizace a přidružení svolávají společně tajemníci Rady stabilizace a přidružení po dohodě s předsedou.

Článek 3

Zastupování

Nemohou-li se členové Rady stabilizace a přidružení zúčastnit zasedání, mohou za sebe poslat zástupce. Přeje-li si být člen takto zastoupen, je povinen sdělit předsedovi jméno svého zástupce, a to před zahájením zasedání, na kterém má být takto zastoupen. Zástupce člena Rady stabilizace a přidružení vykonává všechna práva člena, jehož zastupuje.

Článek 4

Delegace

Členové Rady stabilizace a přidružení mohou být doprovázeni úředníky. Předseda musí být před každým zasedáním informován o plánovaném složení delegací každé ze stran. Budou-li na programu jednání záležitosti týkající se Evropské investiční banky, zúčastní se zasedání Rady stabilizace a přidružení jako pozorovatel zástupce této banky. Za účelem získání informací o konkrétních záležitostech může Rada stabilizace a přidružení přizvat k účasti na zasedání nečleny.

Článek 5

Sekretariát

Funkci tajemníků Rady stabilizace a přidružení vykonávají společně úředník Generálního sekretariátu Rady Evropské unie a úředník mise Bosny a Hercegoviny při Evropské unii.

Článek 6

Korespondence

Korespondence určená Radě stabilizace a přidružení se zasílá předsedovi Rady stabilizace a přidružení na adresu Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

Oba tajemníci zajistí zaslání korespondence předsedovi Rady stabilizace a přidružení a podle potřeby její rozeslání ostatním členům Rady stabilizace a přidružení. Rozesílaná korespondence se zasílá generálnímu sekretariátu Komise, Evropské službě pro vnější činnost, stálým zastoupením členských států a misi Bosny a Hercegoviny při Evropské unii.

Sdělení předsedy Rady stabilizace a přidružení jsou zasílána oběma tajemníky adresátům a podle potřeby rozesílána i dalším členům Rady stabilizace a přidružení uvedeným v druhém pododstavci.

Článek 7

Veřejnost zasedání

Zasedání Rady stabilizace a přidružení jsou neveřejná, není-li rozhodnuto jinak.

Článek 8

Program zasedání

1.   Předseda připraví pro každé zasedání předběžný program zasedání. Tento program zašlou nejpozději patnáct dnů před zahájením zasedání tajemníci Rady stabilizace a přidružení adresátům uvedeným v článku 6. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zahrnutí do programu byl předseda požádán nejpozději 21 dnů před zahájením zasedání; do předběžného programu však nejsou zahrnuty body, ke kterým tajemníci neobdrží podklady nejpozději v den odeslání programu. Na začátku každého zasedání Rada stabilizace a přidružení schválí program zasedání. Body neuvedené v předběžném programu zasedání mohou být do programu zahrnuty po dohodě obou stran.

2.   S ohledem na okolnosti konkrétního případu může předseda po dohodě s oběma stranami lhůty uvedené v odstavci 1 zkrátit.

Článek 9

Zápis ze zasedání

Oba tajemníci vypracují z každého zasedání návrh zápisu. Zápis ze zasedání zpravidla pro každý bod programu zasedání obsahuje:

| — | dokumenty předložené Radě stabilizace a přidružení, |
| --- | --- |

—

dokumenty předložené Radě stabilizace a přidružení,

| — | prohlášení, o jejichž zanesení do zápisu požádal člen Rady stabilizace a přidružení, |
| --- | --- |

—

prohlášení, o jejichž zanesení do zápisu požádal člen Rady stabilizace a přidružení,

| — | přijatá rozhodnutí, vydaná doporučení, schválená prohlášení a přijaté závěry. |
| --- | --- |

—

přijatá rozhodnutí, vydaná doporučení, schválená prohlášení a přijaté závěry.

Návrh zápisu se předkládá Radě stabilizace a přidružení ke schválení. Schválený zápis podepíše předseda a oba tajemníci. Zápis se ukládá v archivu Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který je depozitářem dokumentů Rady stabilizace a přidružení. Všem adresátům uvedeným v článku 6 se zasílá ověřená kopie.

Článek 10

Rozhodnutí a doporučení

1.   Rada stabilizace a přidružení přijímá rozhodnutí a vydává doporučení po vzájemné dohodě stran. Pokud se na tom strany dohodnou, může Rada stabilizace a přidružení přijímat rozhodnutí nebo vydávat doporučení v písemném řízení.

2.   Rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení ve smyslu článku 117 dohody se označují jako „rozhodnutí“ a „doporučení“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu. Rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení podepisuje předseda a správnost stvrzují oba tajemníci. Rozhodnutí a doporučení se zasílají všem adresátům uvedeným v článku 6 tohoto rozhodnutí. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení ve svém příslušném úředním tisku.

Článek 11

Jazyky

Úředními jazyky Rady stabilizace a přidružení jsou úřední jazyky obou stran. Není-li stanoveno jinak, vychází Rada stabilizace a přidružení ve svých rozpravách z podkladů vypracovaných v těchto jazycích.

Článek 12

Výdaje

Evropská unie a Bosna a Hercegovina hradí vlastní výdaje vzniklé v důsledku jejich účasti na zasedáních Rady stabilizace a přidružení, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace. Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních, překlady a kopírováním dokumentů a další výdaje spojené s organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.

Článek 13

Výbor pro stabilizaci a přidružení

1.   Zřizuje se Výbor pro stabilizaci a přidružení (dále jen „výbor“), který je Radě stabilizace a přidružení nápomocen při výkonu jejích povinností. Výbor tvoří zástupci Rady Evropské unie a zástupci Evropské komise na jedné straně a zástupci Rady ministrů Bosny a Hercegoviny na straně druhé, obvykle na úrovni vyšších státních úředníků.

2.   Výbor připravuje zasedání a rozpravy Rady stabilizace a přidružení a případně i provádí rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení; obecně pak zajišťuje kontinuitu vztahů v rámci přidružení a řádné fungování dohody o stabilizaci a přidružení. Zabývá se všemi záležitostmi, které mu postoupí Rada stabilizace a přidružení, jakož i jakýmikoli dalšími otázkami, které mohou vyvstat během každodenního provádění dohody o stabilizaci a přidružení. Předkládá Radě stabilizace a přidružení návrhy nebo předlohy rozhodnutí či doporučení ke schválení.

3.   V případech, kdy dohoda o stabilizaci a přidružení stanoví povinnost nebo možnost konzultací, mohou se takové konzultace konat v rámci výboru. Po dohodě obou stran mohou konzultace pokračovat i v rámci Rady stabilizace a přidružení.

4.   Jednací řád výboru je obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.

V ... dne ...

Za Radu stabilizace a přidružení

předseda nebo předsedkyně

PŘÍLOHA K ROZHODNUTÍ RADY STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ EU – BOSNA A HERCEGOVINA č. 1

ze dne

Jednací řád Výboru pro stabilizaci a přidružení

Článek 1

Předsednictví

Výboru předsedají strany střídavě po dobu dvanácti měsíců. První období začíná dnem prvního zasedání Rady stabilizace a přidružení a končí dne 31. prosince téhož roku.

Článek 2

Zasedání

Zasedání výboru se konají podle potřeby, se souhlasem obou stran. Každé zasedání výboru se koná v čase a místě dohodnutém oběma stranami. Zasedání výboru svolává předseda tohoto výboru.

Článek 3

Delegace

Předseda musí být před každým zasedáním informován o plánovaném složení delegací každé ze stran.

Článek 4

Sekretariát

Funkci tajemníků výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník Bosny a Hercegoviny. Všechna sdělení předsedy nebo předsedovi výboru v rámci tohoto rozhodnutí se zasílají tajemníkům výboru a tajemníkům a předsedovi Rady stabilizace a přidružení.

Článek 5

Veřejnost zasedání

Zasedání výboru jsou neveřejná, není-li rozhodnuto jinak.

Článek 6

Program zasedání

1.   Předseda připraví pro každé zasedání předběžný program zasedání. Tento program zašlou nejpozději 30 pracovních dnů před zahájením zasedání tajemníci výboru adresátům uvedeným v článku 4. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zahrnutí do programu byl předseda požádán nejpozději 35 pracovních dnů před zahájením zasedání; do předběžného programu však nejsou zahrnuty body, ke kterým tajemníci neobdrží podklady nejpozději v den odeslání programu. Za účelem získání informací o konkrétních záležitostech může výbor přizvat k účasti na zasedání odborníky. Na počátku každého zasedání výbor schválí program zasedání. Body neuvedené v předběžném programu zasedání mohou být do programu zahrnuty po dohodě obou stran.

2.   S ohledem na okolnosti konkrétního případu může předseda po dohodě s oběma stranami lhůty uvedené v odstavci 1 zkrátit.

Článek 7

Zápis ze zasedání

Z každého zasedání se pořizuje zápis, který vychází se shrnutí závěrů výboru vypracovaného předsedou. Zápis po schválení výborem podepisuje předseda a tajemníci a ukládá se u každé ze smluvních stran. Jedno vyhotovení zápisu se zašle adresátům uvedeným v článku 4.

Článek 8

Rozhodnutí a doporučení

V jednotlivých případech, kdy Rada stabilizace a přidružení zmocní výbor v souladu s článkem 118 dohody přijímat rozhodnutí anebo vydávat doporučení, označí se tyto akty jako „rozhodnutí“, resp. „doporučení“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu. Rozhodnutí a doporučení se přijímají/vydávají po vzájemné dohodě stran. Pokud se na tom strany dohodnou, může výbor přijímat rozhodnutí nebo vydávat doporučení v písemném řízení. Rozhodnutí a doporučení výboru podepisuje předseda a správnost stvrzují oba tajemníci a zasílají se adresátům uvedeným v článku 4 tohoto jednacího řádu. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení výboru ve svém příslušném úředním tisku.

Článek 9

Výdaje

Evropská unie a Bosna a Hercegovina hradí vlastní výdaje vzniklé v důsledku jejich účasti na zasedáních výboru, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace. Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních, překlady a kopírováním dokumentů a další výdaje spojené s organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.

Článek 10

Podvýbory a zvláštní skupiny

Výbor může vytvářet podvýbory nebo zvláštní skupiny, které pracují pod kontrolou výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávy. Výbor může rozhodnout o zrušení jakýchkoli stávajících podvýborů nebo skupin, stanovit nebo změnit jejich mandát nebo založit další podvýbory nebo skupiny, jež mu budou nápomocny při výkonu jeho povinností. Tyto podvýbory a skupiny nemají žádné rozhodovací pravomoci.

---

PŘÍLOHA

pouze pro informaci Radě

NÁVRH

ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ EU – BOSNA A HERCEGOVINA č. 1/2015

z ... 2015,

kterým se zřizují podvýbory a zvláštní skupiny

VÝBOR PRO STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ,

s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé, a zejména na článek 119 uvedené dohody,

s ohledem na svůj jednací řád, a zejména na článek 10 uvedeného jednacího řádu,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Zřizují se podvýbory a zvláštní skupiny uvedené na seznamu v příloze I. Jejich mandáty jsou stanoveny v příloze II.

V ... [dne měsíce] 2015.

Za Výbor pro stabilizaci a přidružení

předseda nebo předsedkyně

PŘÍLOHA I

DOHODA O STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ EU – BOSNA A HERCEGOVINA

Multidisciplinární soustava podvýborů

| Název | Otázky | Článek dohody |
| --- | --- | --- |
| 1. | Obchod, průmysl, cla a daně |

Název

Otázky

Článek dohody

1.

Obchod, průmysl, cla a daně

Volný pohyb zboží

článek 18

Průmyslové výrobky

články 19–23

Obchodní problematika

články 32–46

Normalizace, metrologie, akreditace, certifikace, posuzování shody a tržní dohled

článek 75

Průmyslová spolupráce

článek 92

Malé a střední podniky

článek 93

Cestovní ruch

článek 94

Cla

článek 97

Daně

článek 98

Pravidla původu

protokol 2

Správní pomoc v celních záležitostech

protokol 5

| 2. | Zemědělství a rybolov |
| --- | --- |

2.

Zemědělství a rybolov

Zemědělské produkty v širším slova smyslu (sensu lato)

článek 24, čl. 26 odst. 1, čl. 26 odst. 2, články 29, 30 a 33

Zemědělské produkty v užším slova smyslu (sensu stricto)

čl. 27 odst. 1 a 2 a čl. 27 odst. 4

Produkty rybolovu

články 26 a 28

Zpracované zemědělské produkty

článek 25, protokol 1

Víno

čl. 27 odst. 5 a protokol 7

Ochrana zeměpisných označení pro zemědělské produkty a produkty rybolovu a potraviny jiné než vína a lihoviny

článek 31

Zemědělství a zemědělsko-průmyslové odvětví, veterinární a fytosanitární oblasti

článek 95

Spolupráce v oblasti rybolovu

článek 96

Bezpečnost potravin

článek 95

| 3. | Vnitřní trh a hospodářská soutěž |
| --- | --- |

3.

Vnitřní trh a hospodářská soutěž

Právo usazování

články 50–56

Poskytování služeb

články 57–59

Ostatní otázky týkající se hlavy V dohody

články 63–69

Sbližování právních předpisů a vymáhání práva

článek 70

Hospodářská soutěž

články 71–72, Protokol 4

Duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví

článek 73

Veřejné zakázky

článek 74

Bankovnictví, pojišťovnictví a ostatní finanční služby

článek 89

Ochrana spotřebitele

článek 76

Veřejné zdraví

| 4. | Hospodářské a finanční záležitosti a statistika |
| --- | --- |

4.

Hospodářské a finanční záležitosti a statistika

Běžné platby a pohyb kapitálu

články 60–62

Hospodářská politika

článek 87

Statistická spolupráce

článek 88

Podpora a ochrana investic

článek 91

Finanční spolupráce

články 112–114

| 5. | Právo, svoboda a bezpečnost |
| --- | --- |

5.

Právo, svoboda a bezpečnost

Soudnictví a základní práva, včetně boje proti diskriminaci

článek 78

Policejní a justiční spolupráce

článek 78

Právní stát

článek 78

Ochrana údajů

článek 79

Víza, ochrana hranic, azyl a migrace

článek 80

Nedovolené přistěhovalectví a zpětné přebírání

článek 81

Praní peněz

článek 82

Drogy

článek 83

Boj proti terorismu

článek 85

Zločin a jiné protiprávní činnosti

článek 84

| 6. | Inovace, informační společnost a sociální politika |
| --- | --- |

6.

Inovace, informační společnost a sociální politika

Pohyb pracovníků

články 47–49

Pracovní podmínky a rovné příležitosti

článek 77

Sociální spolupráce

článek 99

Vzdělávání a odborná příprava

článek 100

Kulturní spolupráce

článek 101

Informační a komunikační činnosti

článek 105

Spolupráce v audiovizuální oblasti

článek 102

Služby a sítě elektronických komunikací

článek 104

Informační společnost

článek 103

Výzkum a technologický rozvoj

článek 109

| 7. | Doprava, energetika, životní prostředí a regionální rozvoj (1) |
| --- | --- |

7.

Doprava, energetika, životní prostředí a regionální rozvoj (1)

Doprava

články 53, 59, 106 a protokol 3

Energie

článek 107

Jaderná bezpečnost

článek 107

Životní prostředí

článek 108

Změna klimatu

článek 108

Civilní ochrana

článek 108

Regionální a místní rozvoj

110

Soustava zvláštních skupin

| Název | Otázky | Článek dohody |
| --- | --- | --- |
| Zvláštní skupina pro reformu veřejné správy | Reforma veřejné správy | hlava VI Sbližování právních předpisů a vymáhání práva, článek 70 a hlava VII Spravedlnost a vnitřní věci, článek 78, článek 111 |

Název

Otázky

Článek dohody

Zvláštní skupina pro reformu veřejné správy

Reforma veřejné správy

hlava VI Sbližování právních předpisů a vymáhání práva, článek 70 a hlava VII Spravedlnost a vnitřní věci, článek 78, článek 111

---

(1)  Za účelem provádění protokolu č. 3 k dohodě působí tento podvýbor jako zvláštní podvýbor uvedený v článku 21 uvedeného protokolu.

PŘÍLOHA II

MANDÁT PODVÝBORŮ A ZVLÁŠTNÍCH SKUPIN EU-BOSNA A HERCEGOVINA

Složení a předseda

Podvýbory a zvláštní skupina pro reformu veřejné správy jsou složeny ze zástupců Evropské komise a zástupců vlády Bosny a Hercegoviny. Předsedají jim střídavě obě strany. Členské státy budou o zasedáních podvýborů a zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy informovány a budou na tato zasedání zvány.

Sekretariát

Funkci tajemníků každého z podvýborů a zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník vlády Bosny a Hercegoviny.

Veškerá sdělení týkající se podvýborů se zasílají tajemníkům příslušného podvýboru a zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy.

Zasedání

Zasedání podvýborů a zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy se konají podle potřeby, se souhlasem obou stran. Každé zasedání podvýboru nebo zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy se bude konat v čase a místě dohodnutém oběma stranami.

Podvýbory a zvláštní skupina pro reformu veřejné správy mohou se souhlasem obou stran zvát na svá zasedání odborníky k podání potřebných konkrétních informací.

Program zasedání a podklady

Předseda a tajemníci vypracují nejpozději 30 pracovních dnů před zahájením zasedání předběžný program každého zasedání.

Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zařazení byli tajemníci požádáni nejpozději 35 pracovních dnů před zahájením zasedání.

V návaznosti na dohodu o předběžném programu pro každé zasedání a nejpozději deset pracovních dnů před zahájením zasedání předloží tajemník z Bosny a Hercegoviny tajemníkovi z Evropské komise nezbytné písemné podklady pro body dohodnuté v předběžném programu zasedání.

Není-li dodržena lhůta uvedená v odstavci 3, zasedání se automaticky ruší bez dalšího oznámení.

Projednávané záležitosti

Podvýbory projednávají záležitosti týkající se oblastí dohody uvedených na seznamu multidisciplinární soustavy podvýborů. V rámci všech projednávaných záležitostí se posuzuje pokrok týkající se sbližování, provádění a vymáhání práva. Podvýbory projednávají veškeré problémy, které mohou nastat v příslušných oblastech, a navrhují možná opatření pro jejich odstranění.

Podvýbory rovněž slouží jako fóra pro další vyjasnění acquis a přezkoumávají pokrok dosažený Bosnou a Hercegovinou při slaďování acquis v souladu se závazky přijatými v dohodě.

Zvláštní skupina pro reformu veřejné správy jedná o záležitostech týkajících se reformy veřejné správy a navrhuje možná opatření.

Zápis ze zasedání

Z každého zasedání bude pořízen a následně odsouhlasen zápis ze zasedání. Tajemník podvýboru nebo zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy zašle jeden výtisk zápisu ze zasedání tajemníkovi výboru.

Propagace

Nebude-li rozhodnuto jinak, jsou zasedání podvýborů a zvláštní skupiny pro reformu veřejné správy neveřejná.

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/32

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1901

ze dne 20. října 2015,

kterým se stanoví pravidla pro osvědčení a vzorové veterinární osvědčení pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie a kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/56/ES

(oznámeno pod číslem C(2015) 7013)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 97/132/ES ze dne 17. prosince 1996 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (2), a zejména na článek 8, čl. 9 odst. 2 písm. b) a čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2004/68/ES ze dne 26. dubna 2004, kterou se stanoví veterinární předpisy pro dovoz některých živých kopytníků do Společenství a pro jejich tranzit, mění směrnice 90/426/EHS a 92/65/EHS a zrušuje směrnice 72/462/EHS (3), a zejména na čl. 3 odst. 1 první a druhý pododstavec, čl. 6 odst. 1 první pododstavec, čl. 7 písm. e), článek 8, čl. 10 první pododstavec a čl. 13 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1099/2009 ze dne 24. září 2009 o ochraně zvířat při usmrcování (5), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 97/132/ES stanoví záruky pro dovoz čerstvého masa a masných výrobků z Nového Zélandu, které jsou rovnocenné zárukám stanoveným ve směrnici Rady 72/462/EHS (6). Tato směrnice byla zrušena a nahrazena nařízením (ES) č. 854/2004, pokud jde o pravidla pro veřejné zdraví a úřední kontroly, která se vztahují na některé živočišné produkty, a směrnicemi 2002/99/ES a 2004/68/ES, pokud jde o požadavky na zdraví zvířat a jiné požadavky na dovoz. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 97/132/ES stanoví záruky pro dovoz čerstvého masa a masných výrobků z Nového Zélandu, které jsou rovnocenné zárukám stanoveným ve směrnici Rady 72/462/EHS (6). Tato směrnice byla zrušena a nahrazena nařízením (ES) č. 854/2004, pokud jde o pravidla pro veřejné zdraví a úřední kontroly, která se vztahují na některé živočišné produkty, a směrnicemi 2002/99/ES a 2004/68/ES, pokud jde o požadavky na zdraví zvířat a jiné požadavky na dovoz.

| (2) | Příloha V Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (dále jen „dohoda“) obsahuje seznam opatření pro veřejné zdraví a zdraví zvířat pro živá zvířata a živočišné produkty z Nového Zélandu, u kterých byla určena rovnocennost. |
| --- | --- |

(2)

Příloha V Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (dále jen „dohoda“) obsahuje seznam opatření pro veřejné zdraví a zdraví zvířat pro živá zvířata a živočišné produkty z Nového Zélandu, u kterých byla určena rovnocennost.

| (3) | Ustanovení čl. 9 odst. 3 dohody vyžaduje, aby každá zásilka živých zvířat nebo živočišných produktů, u které byla uznána rovnocennost a která je předložena k dovozu, byla kromě případů, kdy to není požadováno, provázena úředním veterinárním osvědčením (dále jen „vzorové veterinární osvědčení“), jehož vzor je stanoven v příloze VII dohody. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 9 odst. 3 dohody vyžaduje, aby každá zásilka živých zvířat nebo živočišných produktů, u které byla uznána rovnocennost a která je předložena k dovozu, byla kromě případů, kdy to není požadováno, provázena úředním veterinárním osvědčením (dále jen „vzorové veterinární osvědčení“), jehož vzor je stanoven v příloze VII dohody.

| (4) | Podle přílohy V dohody vzorové veterinární osvědčení pro zásilky živých zvířat nebo živočišných produktů, které jsou předmětem obchodu mezi Unií a Novým Zélandem, musí obsahovat potvrzení stanovená v kapitole 28 oddílu 5 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(4)

Podle přílohy V dohody vzorové veterinární osvědčení pro zásilky živých zvířat nebo živočišných produktů, které jsou předmětem obchodu mezi Unií a Novým Zélandem, musí obsahovat potvrzení stanovená v kapitole 28 oddílu 5 uvedené přílohy.

| (5) | Podle příloh V a VII dohody mohou být do Unie dováženy zásilky živých zvířat a živočišných produktů, u kterých byla určena rovnocennost buď pro opatření pro zdraví zvířat, nebo pro veřejné zdraví, ale nikoli pro obojí, za předpokladu, že se na vzorovém veterinárním osvědčení uvedou příslušná doplňková potvrzení o souladu z veterinárních osvědčení stanovených v souladu se vzory uvedenými v příslušných právních předpisech Unie týkajících se veterinárních osvědčení pro dovoz. V zájmu jasnosti je vhodné v příloze tohoto rozhodnutí uvést seznam těchto živých zvířat a živočišných produktů. |
| --- | --- |

(5)

Podle příloh V a VII dohody mohou být do Unie dováženy zásilky živých zvířat a živočišných produktů, u kterých byla určena rovnocennost buď pro opatření pro zdraví zvířat, nebo pro veřejné zdraví, ale nikoli pro obojí, za předpokladu, že se na vzorovém veterinárním osvědčení uvedou příslušná doplňková potvrzení o souladu z veterinárních osvědčení stanovených v souladu se vzory uvedenými v příslušných právních předpisech Unie týkajících se veterinárních osvědčení pro dovoz. V zájmu jasnosti je vhodné v příloze tohoto rozhodnutí uvést seznam těchto živých zvířat a živočišných produktů.

| (6) | Příloha V dohody stanoví, že zásilky živých zvířat a živočišných produktů, u kterých nebyla určena rovnocennost, mohou být dováženy do Unie, pokud jsou provázeny veterinárními osvědčeními stanovenými v souladu se vzory uvedenými v příslušných právních předpisech Unie týkajících se veterinárního osvědčení pro dovoz nebo v souladu s převládajícími vnitrostátními veterinárními podmínkami členských států do doby přijetí harmonizovaných pravidel Unie v této oblasti. |
| --- | --- |

(6)

Příloha V dohody stanoví, že zásilky živých zvířat a živočišných produktů, u kterých nebyla určena rovnocennost, mohou být dováženy do Unie, pokud jsou provázeny veterinárními osvědčeními stanovenými v souladu se vzory uvedenými v příslušných právních předpisech Unie týkajících se veterinárního osvědčení pro dovoz nebo v souladu s převládajícími vnitrostátními veterinárními podmínkami členských států do doby přijetí harmonizovaných pravidel Unie v této oblasti.

| (7) | Jak je stanoveno v položce „Systémy osvědčování“ v kapitole 27 přílohy V dohody, veterinární osvědčení mohou být za určitých podmínek vydána po odeslání zásilky z Nového Zélandu. Za takových okolností by mělo být na vzorovém veterinárním osvědčení uvedeno doplňkové potvrzení podle písm. a) bodu iv) oddílu 1 přílohy VII dohody. |
| --- | --- |

(7)

Jak je stanoveno v položce „Systémy osvědčování“ v kapitole 27 přílohy V dohody, veterinární osvědčení mohou být za určitých podmínek vydána po odeslání zásilky z Nového Zélandu. Za takových okolností by mělo být na vzorovém veterinárním osvědčení uvedeno doplňkové potvrzení podle písm. a) bodu iv) oddílu 1 přílohy VII dohody.

| (8) | Nařízení (ES) č. 1099/2009 stanoví, že úřední veterinární osvědčení pro maso musí být doplněna potvrzením, že určitá zvířata uvedená ve zmíněném nařízení byla poražena za podmínek, které poskytují záruky humánního zacházení alespoň rovnocenné zárukám, které stanoví uvedené nařízení. Je vhodné, aby vzorové veterinární osvědčení obsahovalo odkaz na toto doplňkové potvrzení. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1099/2009 stanoví, že úřední veterinární osvědčení pro maso musí být doplněna potvrzením, že určitá zvířata uvedená ve zmíněném nařízení byla poražena za podmínek, které poskytují záruky humánního zacházení alespoň rovnocenné zárukám, které stanoví uvedené nařízení. Je vhodné, aby vzorové veterinární osvědčení obsahovalo odkaz na toto doplňkové potvrzení.

| (9) | Rozhodnutí Komise 2007/240/ES (7) stanoví vzorová veterinární osvědčení pro dovoz živých zvířat, spermatu, embryí, vajíček a produktů živočišného původu do Unie. Článek 2 uvedeného rozhodnutí stanoví, že tyto vzory mohou být používány pro dovoz z třetích zemí. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí Komise 2007/240/ES (7) stanoví vzorová veterinární osvědčení pro dovoz živých zvířat, spermatu, embryí, vajíček a produktů živočišného původu do Unie. Článek 2 uvedeného rozhodnutí stanoví, že tyto vzory mohou být používány pro dovoz z třetích zemí.

| (10) | Přílohy V a VII dohody, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/1084 (8), stanoví nová nebo změněná opatření týkající se rovnocennosti pro některá živá zvířata a některé živočišné produkty, nové nebo aktualizované požadavky na osvědčení, jako je vzorové potvrzení pro rovnocenné komodity, a že veterinární osvědčování může být rovněž prováděno elektronicky prostřednictvím integrovaného elektronického systému Unie zřízeného rozhodnutím Komise 2003/24/ES (9) (TRACES) po zaznamenání souhlasu EU s výlučným používáním elektronického osvědčování pro zásilky živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu v jedné z příloh dohody nebo písemně podle čl. 16 odst. 1 dohody. |
| --- | --- |

(10)

Přílohy V a VII dohody, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/1084 (8), stanoví nová nebo změněná opatření týkající se rovnocennosti pro některá živá zvířata a některé živočišné produkty, nové nebo aktualizované požadavky na osvědčení, jako je vzorové potvrzení pro rovnocenné komodity, a že veterinární osvědčování může být rovněž prováděno elektronicky prostřednictvím integrovaného elektronického systému Unie zřízeného rozhodnutím Komise 2003/24/ES (9) (TRACES) po zaznamenání souhlasu EU s výlučným používáním elektronického osvědčování pro zásilky živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu v jedné z příloh dohody nebo písemně podle čl. 16 odst. 1 dohody.

| (11) | Podkapitola 29.B. oddílu 5 přílohy V dohody stanoví doplňková veterinární opatření pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů do Unie v případě výskytu konkrétní nákazy. Přílohy V a VII dohody stanoví, že za těchto okolností mohou být zásilky dováženy do Unie, pokud budou ve vzorovém veterinárním osvědčení uvedená doplňková potvrzení podle uvedené podkapitoly. |
| --- | --- |

(11)

Podkapitola 29.B. oddílu 5 přílohy V dohody stanoví doplňková veterinární opatření pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů do Unie v případě výskytu konkrétní nákazy. Přílohy V a VII dohody stanoví, že za těchto okolností mohou být zásilky dováženy do Unie, pokud budou ve vzorovém veterinárním osvědčení uvedená doplňková potvrzení podle uvedené podkapitoly.

| (12) | Aby byla možná rychlejší aktualizace osvědčení a aby bylo usnadněno elektronické osvědčování, příloha V dohody obsahuje možnost stanovit osvědčení pro dovoz živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu se statusem „Ano (1)“ v systému TRACES při použití vzoru dohodnutého mezi Unií a Novým Zélandem. |
| --- | --- |

(12)

Aby byla možná rychlejší aktualizace osvědčení a aby bylo usnadněno elektronické osvědčování, příloha V dohody obsahuje možnost stanovit osvědčení pro dovoz živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu se statusem „Ano (1)“ v systému TRACES při použití vzoru dohodnutého mezi Unií a Novým Zélandem.

| (13) | Rozhodnutí Komise 2003/56/ES (10) stanoví požadavky na osvědčení a několik vzorových zjednodušených veterinárních osvědčení pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie. Tyto požadavky na osvědčení a vzory by měly být upraveny tak, aby zohledňovaly poslední změny příloh V a VII dohody. V zájmu jasnosti a jednotnosti právních předpisů Unie by rozhodnutí 2003/56/ES mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutí Komise 2003/56/ES (10) stanoví požadavky na osvědčení a několik vzorových zjednodušených veterinárních osvědčení pro dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie. Tyto požadavky na osvědčení a vzory by měly být upraveny tak, aby zohledňovaly poslední změny příloh V a VII dohody. V zájmu jasnosti a jednotnosti právních předpisů Unie by rozhodnutí 2003/56/ES mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím.

| (14) | Aby byla možná úprava nového vzorového osvědčení v systému TRACES a zajištěna návaznost elektronického přenosu dat ze strany Nového Zélandu a aby nebyl narušen obchod, mělo by být povoleno během vhodně dlouhého přechodného období používat veterinární osvědčení vydaná v souladu s rozhodnutím 2003/56/ES. |
| --- | --- |

(14)

Aby byla možná úprava nového vzorového osvědčení v systému TRACES a zajištěna návaznost elektronického přenosu dat ze strany Nového Zélandu a aby nebyl narušen obchod, mělo by být povoleno během vhodně dlouhého přechodného období používat veterinární osvědčení vydaná v souladu s rozhodnutím 2003/56/ES.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Toto rozhodnutí stanoví požadavky na osvědčení týkající se dovozu živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie.

Rovněž stanoví vzorové veterinární osvědčení, které má být používáno pro dovoz těchto živých zvířat a živočišných produktů do Unie, u kterých byla určena rovnocennost podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (dále jen „dohoda“).

Článek 2

Dovoz živých zvířat a živočišných produktů

1.   Členské státy povolí dovoz zásilek živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu do Unie, pokud jsou provázeny veterinárním osvědčením vydaným před odesláním zásilky z Nového Zélandu a vyhotoveným podle těchto vzorů:

| a) | pokud byla rovnocennost pro opatření pro zdraví zvířat, nebo pro veřejné zdraví stanovena a zaznamenána v příloze V dohody jako status „Ano (1)“, vzorové veterinární osvědčení, jak jej stanoví příloha I tohoto rozhodnutí, a v případě potřeby doplněné příslušnými doplňkovými potvrzeními v souladu se:






  i) | zvláštními podmínkami podle kapitoly 28 oddílu 5 přílohy V dohody; |
| --- | --- | --- |

a)

pokud byla rovnocennost pro opatření pro zdraví zvířat, nebo pro veřejné zdraví stanovena a zaznamenána v příloze V dohody jako status „Ano (1)“, vzorové veterinární osvědčení, jak jej stanoví příloha I tohoto rozhodnutí, a v případě potřeby doplněné příslušnými doplňkovými potvrzeními v souladu se:

i)

zvláštními podmínkami podle kapitoly 28 oddílu 5 přílohy V dohody;

| ii) | zvláštními podmínkami podle přílohy II tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

ii)

zvláštními podmínkami podle přílohy II tohoto rozhodnutí;

| iii) | zvláštními podmínkami podle podkapitoly 29.B oddílu 5 přílohy V dohody; |
| --- | --- |

iii)

zvláštními podmínkami podle podkapitoly 29.B oddílu 5 přílohy V dohody;

| iv) | zárukami humánního zacházení při usmrcování alespoň rovnocennými zárukám, které stanoví nařízení (ES) č. 1099/2009; |
| --- | --- |

iv)

zárukami humánního zacházení při usmrcování alespoň rovnocennými zárukám, které stanoví nařízení (ES) č. 1099/2009;

| b) | pokud rovnocennost nebyla stanovena a v právních předpisech Unie byly stanoveny požadavky na osvědčení, vzorové veterinární osvědčení, jak jej stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se veterinárních osvědčení pro dovoz. |
| --- | --- |

b)

pokud rovnocennost nebyla stanovena a v právních předpisech Unie byly stanoveny požadavky na osvědčení, vzorové veterinární osvědčení, jak jej stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se veterinárních osvědčení pro dovoz.

2.   Dokud Unie nepřijme harmonizované požadavky na dovoz některých živých zvířat a některých živočišných produktů, použijí se na dovoz těchto živých zvířat a živočišných produktů i nadále vnitrostátní veterinární požadavky členských států.

3.   Veterinární osvědčení vydaná v souladu se vzorem uvedeným v odst. 1 písm. a) mohou být vydána po odeslání zásilky živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu, u kterých je rovnocennost systémů osvědčování zaznamenána v kapitole 27 přílohy V dohody, za předpokladu, že budou obsahovat odkaz na příslušný doklad o způsobilosti (Eligibility Document) a datum jeho vydání a že budou předložena na stanovišti hraniční kontroly při příjezdu zásilky.

Článek 3

Obecné podmínky pro osvědčení pro dovoz živých zvířat a živočišných produktů

Potvrzení o zdraví zvířat a potvrzení o zdravotní nezávadnosti lze zkombinovat v jednom veterinárním osvědčení rovněž v případech, že byla rovnocennost určena pouze pro opatření pro zdraví zvířat, nebo pouze pro opatření pro veřejné zdraví.

Článek 4

Zrušovací ustanovení

Rozhodnutí 2003/56/ES se zrušuje.

Článek 5

Přechodné ustanovení

Na přechodné období do 31. května 2016 mohou být nadále dováženy do Unie zásilky živých zvířat a živočišných produktů provázené veterinárními osvědčeními vydanými nejpozději 1. května 2016 v souladu se vzorovými osvědčeními, jak je stanoví přílohy II, III, IV, V a VI rozhodnutí 2003/56/ES.

Článek 6

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. prosince 2015.

Článek 7

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. října 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 57, 26.2.1997, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 321.

3

(4)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  Úř. věst. L 303, 18.11.2009, s. 1.

5

(6)  Směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o veterinárních a hygienických otázkách dovozu skotu, prasat a čerstvého masa ze třetích zemí (Úř. věst. L 302, 31.12.1972, s. 28).

6

(7)  Rozhodnutí Komise 2007/240/ES ze dne 16. dubna 2007, kterým se stanoví nová veterinární osvědčení pro dovoz živých zvířat, spermatu, embryí, vajíček a produktů živočišného původu do Společenství v rámci rozhodnutí 79/542/EHS, 92/260/EHS, 93/195/EHS, 93/196/EHS, 93/197/EHS, 95/328/ES, 96/333/ES, 96/539/ES, 96/540/ES, 2000/572/ES, 2000/585/ES, 2000/666/ES, 2002/613/ES, 2003/56/ES, 2003/779/ES, 2003/804/ES, 2003/858/ES, 2003/863/ES, 2003/881/ES, 2004/407/ES, 2004/438/ES, 2004/595/ES, 2004/639/ES a 2006/168/ES (Úř. věst. L 104, 21.4.2007, s. 37).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1084 ze dne 18. února 2015, kterým se jménem Evropské unie schvalují určité změny příloh II, V, VII a VIII Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (Úř. věst. L 175, 4.7.2015, s. 45).

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2003/24/ES ze dne 30. prosince 2002 o vývoji integrovaného počítačového veterinárního systému (Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 44).

9

(10)  Rozhodnutí Komise 2003/56/ES ze dne 24. ledna 2003 o veterinárních osvědčeních pro dovoz živých zvířat a živočišných produktů z Nového Zélandu (Úř. věst. L 22, 25.1.2003, s. 38).

10

---

PŘÍLOHA I

VZOROVÉ VETERINÁRNÍ OSVĚDČENÍ

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

Seznam živých zvířat a živočišných produktů, u kterých byla určena rovnocennost pro opatření pro zdraví zvířat, nebo veřejné zdraví v příloze V dohody

| Komodita (1), druh (2)/forma (3) | Kap. (4). | Osvědčení (5) |
| --- | --- | --- |
| Zdraví zvířat | Veřejné zdraví | Zvláštní podmínky osvědčování |
| Maso farmové zvěře






  — | Ptáci nadřádu běžci (Ratitae)
  Čerstvé maso |

Komodita (1), druh (2)/forma (3)

Kap. (4).

Osvědčení (5)

Zdraví zvířat

Veřejné zdraví

Zvláštní podmínky osvědčování

Maso farmové zvěře

—

Ptáci nadřádu běžci (Ratitae)

Čerstvé maso

4.C

Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (6)

Vzorové veterinární potvrzení o rovnocennosti

Potvrzení o souladu se uvedou ve vzorovém veterinárním osvědčení, jak jej stanoví příloha I

Maso volně žijící zvěře

| — | Ostatní volně žijící suchozemští savci Čerstvé maso vyjma drobů |
| --- | --- |

—

Ostatní volně žijící suchozemští savci Čerstvé maso vyjma drobů

4.D

Nařízení Komise (ES) č. 119/2009 (7)

Nařízení Komise (ES) č. 206/2010 (8)

Vzorové veterinární potvrzení o rovnocennosti

Potvrzení o souladu se uvedou ve vzorovém veterinárním osvědčení, jak jej stanoví příloha I

Masné polotovary získané z masa farmové zvěře

| — | Ptáci nadřádu běžci (Ratitae) |
| --- | --- |

—

Ptáci nadřádu běžci (Ratitae)

5.C

Rozhodnutí Komise 2000/572/ES (9)

Nařízení (ES) č. 798/2008

Vzorové veterinární potvrzení o rovnocennosti

Potvrzení o souladu se uvedou ve vzorovém veterinárním osvědčení, jak jej stanoví příloha I

Masné výrobky získané z masa farmové zvěře

| — | Ptáci nadřádu běžci (Ratitae) |
| --- | --- |

—

Ptáci nadřádu běžci (Ratitae)

6.C

Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (10)

Nařízení (ES) č. 798/2008

Vzorové veterinární potvrzení o rovnocennosti

Potvrzení o souladu se uvedou ve vzorovém veterinárním osvědčení, jak jej stanoví příloha I

---

(1)  Tuto tabulku je třeba vykládat ve spojení s přílohou V dohody, zejména s přihlédnutím ke zvláštním podmínkám, které jsou v ní uvedeny.

(2)  U živých zvířat.

(3)  Podoba, v níž je produkt dovezen (obchodní úprava).

(4)  Číslo kapitoly přiřazené ke konkrétní komoditě nebo skupině komodit, které odpovídá komoditě nebo skupině komodit stejného čísla v příloze V dohody a které se jako takové uvede na osvědčení.

(5)  Odkazy na právní předpisy zahrnují veškeré následné změny.

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

(7)  Nařízení Komise (ES) č. 119/2009 ze dne 9. února 2009, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo jejich území pro účely dovozu masa volně žijících zajícovitých, některých volně žijících suchozemských savců a králíků ve farmovém chovu do Společenství nebo jeho tranzitu přes území Společenství a požadavky týkající se veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 39, 10.2.2009, s. 12).

(8)  Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 ze dne 12. března 2010, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (Úř. věst. L 73, 20.3.2010, s. 1).

(9)  Rozhodnutí Komise 2000/572/ES ze dne 8. září 2000, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky, jakož i podmínky udělování veterinárních osvědčení pro dovoz masných polotovarů ze třetích zemí do Společenství (Úř. věst. L 240, 23.9.2000, s. 19).

(10)  Rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 49).

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/41

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 244/14/KOL

ze dne 26. června 2014

týkající se případné podpory subjektu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

(Norsko)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na:

Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,

Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména čl. 7 odst. 2 části II tohoto protokolu,

PO VYZVÁNÍ zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTKOVÝ STAV

1.   POSTUP

| (1) | Norský svaz vydavatelů (Den Norske Forleggerforening, dále jen „NSV“) zaslal Kontrolnímu úřadu dopisem ze dne 15. dubna 2010 (dokument č. 553725) stížnost, ve které se uvádí, že subjektu Nasjonal digital læringsarena (dále jen „NDLA“) byla poskytnuta protiprávní státní podpora. E-mailem ze dne 15. července 2011 (dokument č. 608593) pak stěžovatel poskytl dodatečné informace. |
| --- | --- |

(1)

Norský svaz vydavatelů (Den Norske Forleggerforening, dále jen „NSV“) zaslal Kontrolnímu úřadu dopisem ze dne 15. dubna 2010 (dokument č. 553725) stížnost, ve které se uvádí, že subjektu Nasjonal digital læringsarena (dále jen „NDLA“) byla poskytnuta protiprávní státní podpora. E-mailem ze dne 15. července 2011 (dokument č. 608593) pak stěžovatel poskytl dodatečné informace.

| (2) | Kontrolní úřad si dopisem ze dne 2. července 2010 (dokument č. 558201) vyžádal dodatečné informace. Norské orgány na tuto žádost o informace odpověděly dopisem ze dne 9. září 2010 (dokument č. 568942). Kromě toho proběhly mezi Kontrolním úřadem a norskými orgány ohledně této věci diskuse na schůzce, která se konala v Norsku ve dnech 13.–14. října 2010. Dodatečné informace od norských orgánů byly Kontrolnímu úřadu zaslány dopisem ze dne 1. prosince 2010 (dokument č. 579405). |
| --- | --- |

(2)

Kontrolní úřad si dopisem ze dne 2. července 2010 (dokument č. 558201) vyžádal dodatečné informace. Norské orgány na tuto žádost o informace odpověděly dopisem ze dne 9. září 2010 (dokument č. 568942). Kromě toho proběhly mezi Kontrolním úřadem a norskými orgány ohledně této věci diskuse na schůzce, která se konala v Norsku ve dnech 13.–14. října 2010. Dodatečné informace od norských orgánů byly Kontrolnímu úřadu zaslány dopisem ze dne 1. prosince 2010 (dokument č. 579405).

| (3) | Kontrolní úřad si dopisem ze dne 4. února 2011 vyžádal dodatečné informace (dokument č. 574762). Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. března 2011 (dokument č. 589528). Norské orgány poskytly další vysvětlení e-maily ze dne 2. května 2011 a 12. srpna 2011 (dokumenty č. 596402 a 608596). |
| --- | --- |

(3)

Kontrolní úřad si dopisem ze dne 4. února 2011 vyžádal dodatečné informace (dokument č. 574762). Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. března 2011 (dokument č. 589528). Norské orgány poskytly další vysvětlení e-maily ze dne 2. května 2011 a 12. srpna 2011 (dokumenty č. 596402 a 608596).

| (4) | Dne 12. října 2011 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 311/11/KOL, v němž rozhodl, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Smlouvy o EHP (dále jen „rozhodnutí“) (2). Stěžovatel podal proti tomuto rozhodnutí dne 9. ledna 2012 stížnost a Soud ESVO toto rozhodnutí zrušil svým rozsudkem ze dne 11. prosince 2012 ve věci E-1/12 Den norske Forleggerforening v. Kontrolní úřad ESVO (dále jen „rozsudek“) (3). |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. října 2011 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 311/11/KOL, v němž rozhodl, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Smlouvy o EHP (dále jen „rozhodnutí“) (2). Stěžovatel podal proti tomuto rozhodnutí dne 9. ledna 2012 stížnost a Soud ESVO toto rozhodnutí zrušil svým rozsudkem ze dne 11. prosince 2012 ve věci E-1/12 Den norske Forleggerforening v. Kontrolní úřad ESVO (dále jen „rozsudek“) (3).

| (5) | Kontrolní úřad po vynesení rozsudku přijal rozhodnutí č. 136/13/KOL ze dne 27. března 2013, kterým oficiálně zahájil šetření (4). Norské orgány předložily své připomínky k tomuto rozhodnutí dne 6. května 2013 (dokument č. 672024). NSV předložil své vyjádření dne 31. července 2013 (dokument č. 679681). V období mezi 2. zářím a 15. zářím 2013 předložila své připomínky řada třetích stran. Tyto připomínky třetích stran byly předány norským orgánům e-maily ze dne 4. října 2013 (dokumenty č. 685793, 685794, 685795 a 685797) a 7. října 2013 (dokumenty č. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) a dopisem ze dne 29. října 2013 (dokument č. 688133). |
| --- | --- |

(5)

Kontrolní úřad po vynesení rozsudku přijal rozhodnutí č. 136/13/KOL ze dne 27. března 2013, kterým oficiálně zahájil šetření (4). Norské orgány předložily své připomínky k tomuto rozhodnutí dne 6. května 2013 (dokument č. 672024). NSV předložil své vyjádření dne 31. července 2013 (dokument č. 679681). V období mezi 2. zářím a 15. zářím 2013 předložila své připomínky řada třetích stran. Tyto připomínky třetích stran byly předány norským orgánům e-maily ze dne 4. října 2013 (dokumenty č. 685793, 685794, 685795 a 685797) a 7. října 2013 (dokumenty č. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) a dopisem ze dne 29. října 2013 (dokument č. 688133).

| (6) | V návaznosti na žádost NSV se v Bruselu dne 16. října 2013 uskutečnila schůzka, na níž NSV prezentoval další připomínky k této věci. Dne 27. října 2013 odeslal NSV kopii svých prezentačních materiálů společně s dalšími písemnými připomínkami (dokument č. 688135), které byly předány norským orgánům dne 29. října 2013. Norské orgány předložily své připomínky dne 29. listopadu 2013 (dokument č. 691769). |
| --- | --- |

(6)

V návaznosti na žádost NSV se v Bruselu dne 16. října 2013 uskutečnila schůzka, na níž NSV prezentoval další připomínky k této věci. Dne 27. října 2013 odeslal NSV kopii svých prezentačních materiálů společně s dalšími písemnými připomínkami (dokument č. 688135), které byly předány norským orgánům dne 29. října 2013. Norské orgány předložily své připomínky dne 29. listopadu 2013 (dokument č. 691769).

| (7) | Kontrolní úřad si vyžádal další informace dopisem ze dne 17. února 2014 (dokument č. 694424). Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 31. března 2014 (dokumenty č. 703980 a 703991, přílohy 1–28 dokumentu č. 703987). |
| --- | --- |

(7)

Kontrolní úřad si vyžádal další informace dopisem ze dne 17. února 2014 (dokument č. 694424). Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 31. března 2014 (dokumenty č. 703980 a 703991, přílohy 1–28 dokumentu č. 703987).

2.   NDLA

| (8) | NDLA je subjekt založený orgány norských správních oblastí podle § 27 zákona o místní samosprávě (5). NDLA nemá právní subjektivitu. |
| --- | --- |

(8)

NDLA je subjekt založený orgány norských správních oblastí podle § 27 zákona o místní samosprávě (5). NDLA nemá právní subjektivitu.

| (9) | § 27 zákona o místní samosprávě stanoví, že obce nebo orgány správních oblastí mohou provádět běžné úkoly společně. Tato spolupráce by měla probíhat prostřednictvím správní rady, kterou jmenuje orgán příslušné obce nebo správní oblasti. Tato rada může být pověřena přijímáním rozhodnutí týkajících se fungování a organizace subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. Uvedené ustanovení rovněž určuje, že jmenování a zastupování v této radě, rozsah její činnosti, to, zda by měly zúčastněné obce/orgány správních oblastí odvádět finanční příspěvky, to, zda je rada oprávněna uzavírat smlouvy o úvěru nebo jiným způsobem činit zúčastněné obce/správní oblasti odpovědnými za finanční závazky, a konečně způsob ukončení činnosti tohoto subjektu pro spolupráci by měly určovat stanovy tohoto subjektu. Členy subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi mohou být pouze obce a orgány správních oblastí. Členství v těchto subjektech není povoleno státu, jiným státním subjektům ani soukromým osobám. Kromě toho musí být tato spolupráce skutečná v tom smyslu, že zákon zakazuje delegovat řízení spolupráce na jediný orgán správní oblasti. |
| --- | --- |

(9)

§ 27 zákona o místní samosprávě stanoví, že obce nebo orgány správních oblastí mohou provádět běžné úkoly společně. Tato spolupráce by měla probíhat prostřednictvím správní rady, kterou jmenuje orgán příslušné obce nebo správní oblasti. Tato rada může být pověřena přijímáním rozhodnutí týkajících se fungování a organizace subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. Uvedené ustanovení rovněž určuje, že jmenování a zastupování v této radě, rozsah její činnosti, to, zda by měly zúčastněné obce/orgány správních oblastí odvádět finanční příspěvky, to, zda je rada oprávněna uzavírat smlouvy o úvěru nebo jiným způsobem činit zúčastněné obce/správní oblasti odpovědnými za finanční závazky, a konečně způsob ukončení činnosti tohoto subjektu pro spolupráci by měly určovat stanovy tohoto subjektu. Členy subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi mohou být pouze obce a orgány správních oblastí. Členství v těchto subjektech není povoleno státu, jiným státním subjektům ani soukromým osobám. Kromě toho musí být tato spolupráce skutečná v tom smyslu, že zákon zakazuje delegovat řízení spolupráce na jediný orgán správní oblasti.

| (10) | Založení NDLA je popsáno v oddíle I.4.4. |
| --- | --- |

(10)

Založení NDLA je popsáno v oddíle I.4.4.

| (11) | Cílem NDLA je vývoj a nákup elektronických učebních materiálů s cílem tyto materiály bezplatně zveřejňovat na internetu pro potřeby učitelů a studentů. Materiály jsou zveřejňovány na veřejně přístupných webových stránkách. NDLA má čtyři hlavní oblasti činnosti: za prvé vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů pro vyšší sekundární vzdělávání, za druhé nákup elektronických učebních materiálů od třetích stran, za třetí kontrolu kvality učebních materiálů a za čtvrté provoz webových stránek, jejichž prostřednictvím jsou elektronické učební materiály zveřejňovány (tyto činnosti jsou zde dále nazývány rovněž „nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů“). |
| --- | --- |

(11)

Cílem NDLA je vývoj a nákup elektronických učebních materiálů s cílem tyto materiály bezplatně zveřejňovat na internetu pro potřeby učitelů a studentů. Materiály jsou zveřejňovány na veřejně přístupných webových stránkách. NDLA má čtyři hlavní oblasti činnosti: za prvé vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů pro vyšší sekundární vzdělávání, za druhé nákup elektronických učebních materiálů od třetích stran, za třetí kontrolu kvality učebních materiálů a za čtvrté provoz webových stránek, jejichž prostřednictvím jsou elektronické učební materiály zveřejňovány (tyto činnosti jsou zde dále nazývány rovněž „nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů“).

3.   STĚŽOVATEL – NORSKÝ SVAZ VYDAVATELŮ (DÁLE JEN „NSV“)

| (12) | NSV zastupuje společnosti, které aktivně působí nebo by mohly působit v oblasti vývoje a distribuce elektronických učebních materiálů. |
| --- | --- |

(12)

NSV zastupuje společnosti, které aktivně působí nebo by mohly působit v oblasti vývoje a distribuce elektronických učebních materiálů.

| (13) | Stěžovatel tvrdí, že poskytování finančních prostředků subjektu NDLA na nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů představuje protiprávní státní podporu subjektu NDLA. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje, že podle jeho názoru NDLA není nedílnou součástí veřejné správy, ale spíše podnikem ve smyslu pravidel státní podpory. Stěžovatel připomíná, že podle ustálené judikatury je podnik definován jako subjekt, který vykonává hospodářskou činnost. Stěžovatel uvádí, že v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) je hospodářská činnost definována jako činnost, kterou by mohl, alespoň v zásadě, vykonávat soukromý podnik za účelem vytváření zisku. Jakýkoli subjekt vykonávající činnost, která by mohla být vykonávána za účelem vytváření zisku, tedy z podstaty věci vykonává hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(13)

Stěžovatel tvrdí, že poskytování finančních prostředků subjektu NDLA na nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů představuje protiprávní státní podporu subjektu NDLA. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje, že podle jeho názoru NDLA není nedílnou součástí veřejné správy, ale spíše podnikem ve smyslu pravidel státní podpory. Stěžovatel připomíná, že podle ustálené judikatury je podnik definován jako subjekt, který vykonává hospodářskou činnost. Stěžovatel uvádí, že v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) je hospodářská činnost definována jako činnost, kterou by mohl, alespoň v zásadě, vykonávat soukromý podnik za účelem vytváření zisku. Jakýkoli subjekt vykonávající činnost, která by mohla být vykonávána za účelem vytváření zisku, tedy z podstaty věci vykonává hospodářskou činnost.

| (14) | Stěžovatel dále tvrdí, že trh s elektronickými učebními materiály existoval již před zahájením činnosti NDLA a že NDLA nyní soutěží se zavedenými soukromými podniky, které nabízejí elektronické učební pomůcky. Stěžovatel tvrdí, že z toho vyplývá, že vývoj a poskytování elektronických učebních pomůcek představuje hospodářskou činnost. Stěžovatel dále uvádí, že ostatní činnosti NDLA jsou úzce propojeny s vývojem a poskytováním elektronických učebních pomůcek a že je proto třeba považovat je rovněž za činnosti hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(14)

Stěžovatel dále tvrdí, že trh s elektronickými učebními materiály existoval již před zahájením činnosti NDLA a že NDLA nyní soutěží se zavedenými soukromými podniky, které nabízejí elektronické učební pomůcky. Stěžovatel tvrdí, že z toho vyplývá, že vývoj a poskytování elektronických učebních pomůcek představuje hospodářskou činnost. Stěžovatel dále uvádí, že ostatní činnosti NDLA jsou úzce propojeny s vývojem a poskytováním elektronických učebních pomůcek a že je proto třeba považovat je rovněž za činnosti hospodářské povahy.

| (15) | Stěžovatel rovněž tvrdí, že čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP se nepoužije, a dochází k závěru, že vzhledem k tomu, že nedošlo k oznámení, udělil norský stát státní podporu v rozporu s pravidly státní podpory. |
| --- | --- |

(15)

Stěžovatel rovněž tvrdí, že čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP se nepoužije, a dochází k závěru, že vzhledem k tomu, že nedošlo k oznámení, udělil norský stát státní podporu v rozporu s pravidly státní podpory.

4.   SOUVISLOSTI

4.1.   VZDĚLÁVACÍ SYSTÉM V NORSKU

| (16) | Vzdělávání v Norsku je poskytováno v systému bezplatných veřejných škol. Tento systém je rozdělen na povinné základní vzdělání (od 6 do 13 let), povinné nižší sekundární vzdělání (od 13 do 16 let) a nepovinné vyšší sekundární vzdělání (od 16 do 19 let). |
| --- | --- |

(16)

Vzdělávání v Norsku je poskytováno v systému bezplatných veřejných škol. Tento systém je rozdělen na povinné základní vzdělání (od 6 do 13 let), povinné nižší sekundární vzdělání (od 13 do 16 let) a nepovinné vyšší sekundární vzdělání (od 16 do 19 let).

| (17) | V rámci iniciativy na podporu znalostí (6) norské orgány v roce 2006 rozhodly, že všechny norské školy musí klást důraz na určité základní dovednosti ve všech předmětech. Jednou z těchto dovedností je schopnost učit se daný předmět s využitím informačních a komunikačních technologií. Tento požadavek byl zaveden do národního vzdělávacího programu pro žáky desetileté povinné školní docházky (tj. 1.–10. ročník), studenty prvního ročníku vyššího sekundárního vzdělávání (tj. 11.–13. ročník) a učně v rámci přípravy učňů. Podle norského zákona o vzdělávání (7) odpovídají za splnění těchto požadavků orgány správních oblastí. |
| --- | --- |

(17)

V rámci iniciativy na podporu znalostí (6) norské orgány v roce 2006 rozhodly, že všechny norské školy musí klást důraz na určité základní dovednosti ve všech předmětech. Jednou z těchto dovedností je schopnost učit se daný předmět s využitím informačních a komunikačních technologií. Tento požadavek byl zaveden do národního vzdělávacího programu pro žáky desetileté povinné školní docházky (tj. 1.–10. ročník), studenty prvního ročníku vyššího sekundárního vzdělávání (tj. 11.–13. ročník) a učně v rámci přípravy učňů. Podle norského zákona o vzdělávání (7) odpovídají za splnění těchto požadavků orgány správních oblastí.

| (18) | V roce 2007 norské orgány rovněž novelizovaly zákon o vzdělávání a stanovily povinnost orgánů správních oblastí poskytovat žákům zdarma potřebné tištěné i elektronické učební materiály. Je třeba poznamenat, že do té doby si studenti norského vyššího sekundárního vzdělávání (11.–13. ročník) museli učební materiály kupovat podle toho, jaké učební materiály jim určila škola v souladu s národním vzdělávacím programem. Tato změna byla provedena poté, co norská vláda prozkoumala možné způsoby a hospodářské důsledky zavedení bezplatných učebních materiálů do systému vyššího sekundárního vzdělávání (8), |
| --- | --- |

(18)

V roce 2007 norské orgány rovněž novelizovaly zákon o vzdělávání a stanovily povinnost orgánů správních oblastí poskytovat žákům zdarma potřebné tištěné i elektronické učební materiály. Je třeba poznamenat, že do té doby si studenti norského vyššího sekundárního vzdělávání (11.–13. ročník) museli učební materiály kupovat podle toho, jaké učební materiály jim určila škola v souladu s národním vzdělávacím programem. Tato změna byla provedena poté, co norská vláda prozkoumala možné způsoby a hospodářské důsledky zavedení bezplatných učebních materiálů do systému vyššího sekundárního vzdělávání (8),

| (19) | Jak vyplývá z norské bílé knihy (9), není zásada bezplatného poskytování učebních materiálů žádnou novinkou, neboť byla implicitně stanovena již v zákazu účtování školného, což lze vykládat tak, že učební materiály by měly být poskytovány rovněž bezplatně. Bílá kniha však uznává, že zásada bezplatného poskytování učebních materiálů není zákonem výslovně upravena, neboť uvádí, že:
  „[J]edná se o nové pravidlo, avšak jeho záměrem není měnit stávající právní předpisy. Zásada bezplatného vzdělání se odvozuje od třetího odstavce § 35 zákona o středních školách (10) týkajícího se vzdělávání, který zakazuje účtování školného. Stávající systém, kdy si studenti a učni musí kupovat učební materiály a pomůcky sami, nemá oporu v zákoně.“ (11) (neoficiální překlad) |
| --- | --- |

(19)

Jak vyplývá z norské bílé knihy (9), není zásada bezplatného poskytování učebních materiálů žádnou novinkou, neboť byla implicitně stanovena již v zákazu účtování školného, což lze vykládat tak, že učební materiály by měly být poskytovány rovněž bezplatně. Bílá kniha však uznává, že zásada bezplatného poskytování učebních materiálů není zákonem výslovně upravena, neboť uvádí, že:

„[J]edná se o nové pravidlo, avšak jeho záměrem není měnit stávající právní předpisy. Zásada bezplatného vzdělání se odvozuje od třetího odstavce § 35 zákona o středních školách (10) týkajícího se vzdělávání, který zakazuje účtování školného. Stávající systém, kdy si studenti a učni musí kupovat učební materiály a pomůcky sami, nemá oporu v zákoně.“ (11) (neoficiální překlad)

| (20) | Nový odst. 9 § 3–1 školského zákona nyní skutečně výslovně stanoví, že:
  „Vzdělávání a odborná příprava na veřejně provozovaných institucích vyššího sekundárního vzdělávání nebo odborné přípravy jsou poskytovány bezplatně. Orgán správní oblasti je povinen poskytovat žákům potřebné tištěné i elektronické učební pomůcky a elektronické vybavení. Žáci nesmí být nuceni hradit jakékoli náklady za tyto materiály a vybavení, které by přesahovaly částku stanovenou v tomto nařízení. (...)“. (12) (neoficiální překlad) |
| --- | --- |

(20)

Nový odst. 9 § 3–1 školského zákona nyní skutečně výslovně stanoví, že:

„Vzdělávání a odborná příprava na veřejně provozovaných institucích vyššího sekundárního vzdělávání nebo odborné přípravy jsou poskytovány bezplatně. Orgán správní oblasti je povinen poskytovat žákům potřebné tištěné i elektronické učební pomůcky a elektronické vybavení. Žáci nesmí být nuceni hradit jakékoli náklady za tyto materiály a vybavení, které by přesahovaly částku stanovenou v tomto nařízení. (...)“. (12) (neoficiální překlad)

4.2.   USTANOVENÍ REVIDOVANÉHO STÁTNÍHO ROZPOČTU

| (21) | Povinnost bezplatného poskytování elektronických a fyzických učebních materiálů představuje pro orgány norských správních oblastí značnou finanční zátěž. S ohledem na tyto dodatečné náklady rozhodla norská vláda v roce 2006 o poskytnutí dalších finančních prostředků. Poskytnutí těchto finančních prostředků bylo zahrnuto do revidovaného státního rozpočtu, který byl přijat dne 12. května 2006:
  „Cílem vlády je zavést na středních školách bezplatné poskytování učebních materiálů. Vláda hodlá zároveň podporovat využívání elektronických učebních materiálů na středních školách. Jako jeden z prvků snahy o snižování nákladů na jednoho žáka na základě rozšiřování přístupu k elektronickým učebním materiálům a jejich využívání navrhuje vláda využít částku 50 000 000,- NOK na vývoj a využívání elektronických učebních materiálů.
  Žádosti správních oblastí se mohou týkat jedné, několika nebo všech středních škol v dané správní oblasti a mohou obsahovat jedno nebo více témat. Cílem tohoto příspěvku je podporovat vývoj a využívání elektronických učebních materiálů a přispět ke snížení nákladů, které nesou žáci v souvislosti s učebními materiály.
  Tyto finanční prostředky lze využít pro externí zadání nebo lokální vývoj elektronických učebních materiálů. Tyto finanční prostředky nelze využít na vývoj elektronické infrastruktury. Plán stanoví, že je nutno dát (sic) [přednost] žádostem založeným na spolupráci mezi správními oblastmi.“ (13) (neoficiální překlad norských orgánů) |
| --- | --- |

(21)

Povinnost bezplatného poskytování elektronických a fyzických učebních materiálů představuje pro orgány norských správních oblastí značnou finanční zátěž. S ohledem na tyto dodatečné náklady rozhodla norská vláda v roce 2006 o poskytnutí dalších finančních prostředků. Poskytnutí těchto finančních prostředků bylo zahrnuto do revidovaného státního rozpočtu, který byl přijat dne 12. května 2006:

„Cílem vlády je zavést na středních školách bezplatné poskytování učebních materiálů. Vláda hodlá zároveň podporovat využívání elektronických učebních materiálů na středních školách. Jako jeden z prvků snahy o snižování nákladů na jednoho žáka na základě rozšiřování přístupu k elektronickým učebním materiálům a jejich využívání navrhuje vláda využít částku 50 000 000,- NOK na vývoj a využívání elektronických učebních materiálů.

Žádosti správních oblastí se mohou týkat jedné, několika nebo všech středních škol v dané správní oblasti a mohou obsahovat jedno nebo více témat. Cílem tohoto příspěvku je podporovat vývoj a využívání elektronických učebních materiálů a přispět ke snížení nákladů, které nesou žáci v souvislosti s učebními materiály.

Tyto finanční prostředky lze využít pro externí zadání nebo lokální vývoj elektronických učebních materiálů. Tyto finanční prostředky nelze využít na vývoj elektronické infrastruktury. Plán stanoví, že je nutno dát (sic) [přednost] žádostem založeným na spolupráci mezi správními oblastmi.“ (13) (neoficiální překlad norských orgánů)

4.2.1.   
  Výzva k předkládání žádostí

| (22) | V dopise ze dne 19. června 2006 předložilo ministerstvo školství a výzkumu orgánům správních oblastí výzvu k samostatnému nebo společnému podání žádosti o 50 milionů NOK, které byly dány k dispozici do 15. srpna 2006. V tomto dopise jsou cíle a pojetí této iniciativy popsány takto:






  — | „Zlepšit přístup k elektronickým učebním materiálům ve vyšším sekundárním vzdělávání a rovněž zavést jejich široké využívání. |
| --- | --- | --- |

(22)

V dopise ze dne 19. června 2006 předložilo ministerstvo školství a výzkumu orgánům správních oblastí výzvu k samostatnému nebo společnému podání žádosti o 50 milionů NOK, které byly dány k dispozici do 15. srpna 2006. V tomto dopise jsou cíle a pojetí této iniciativy popsány takto:

—

„Zlepšit přístup k elektronickým učebním materiálům ve vyšším sekundárním vzdělávání a rovněž zavést jejich široké využívání.

| — | Zvýšit pravomoci vyššího sekundárního vzdělávání a vlastníků škol při nákupu a/nebo vývoji elektronických učebních materiálů. |
| --- | --- |

—

Zvýšit pravomoci vyššího sekundárního vzdělávání a vlastníků škol při nákupu a/nebo vývoji elektronických učebních materiálů.

| — | Zvýšit objem a rozmanitost elektronických učebních materiálů určených pro vyšší sekundární vzdělávání. |
| --- | --- |

—

Zvýšit objem a rozmanitost elektronických učebních materiálů určených pro vyšší sekundární vzdělávání.

| — | Snížit výdaje studentů v souvislosti s pořizováním učebních materiálů.“ (neoficiální překlad norských orgánů) |
| --- | --- |

—

Snížit výdaje studentů v souvislosti s pořizováním učebních materiálů.“ (neoficiální překlad norských orgánů)

(...) V [revidovaném státním rozpočtu] na rok 2006 uvádí vláda toto:

„Tyto finanční prostředky lze použít na nákup elektronických učebních pomůcek a na lokální vývoj elektronických učebních pomůcek.“ (14) (neoficiální překlad)

4.2.2.   
  Vytvoření NDLA

| (23) | V srpnu 2006 se vrcholní představitelé oblasti vzdělávání z 19 norských orgánů správních oblastí sešli, aby prodiskutovali možnost společné žádosti o tyto finanční prostředky. Orgán správní oblasti Oslo se rozhodl, že se projektu spolupráce nezúčastní, avšak zbývajících 18 orgánů správních oblastí se rozhodlo zahájit spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi a vytvořit subjekt NDLA, aby tento proces po dobu neurčitou řídil. Každý z těchto orgánů správních oblastí následně přijal toto usnesení:
  „Rada správních oblastí přijímá pro správní oblasti Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold a Østfold následující usnesení s cílem vytvořit subjekt NDLA pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi s vlastní radou v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě. Účelem tohoto subjektu pro spolupráci je usnadnit nákup, vývoj, aplikaci a organizaci elektronických učebních pomůcek pro všechny subjekty na úrovni vyššího sekundárního vzdělávání. Výsledkem musí být bezplatné poskytování elektronických učebních materiálů, které umožňují aktivní učení a sdílení (...)“ (15) (neoficiální překlad norských orgánů) |
| --- | --- |

(23)

V srpnu 2006 se vrcholní představitelé oblasti vzdělávání z 19 norských orgánů správních oblastí sešli, aby prodiskutovali možnost společné žádosti o tyto finanční prostředky. Orgán správní oblasti Oslo se rozhodl, že se projektu spolupráce nezúčastní, avšak zbývajících 18 orgánů správních oblastí se rozhodlo zahájit spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi a vytvořit subjekt NDLA, aby tento proces po dobu neurčitou řídil. Každý z těchto orgánů správních oblastí následně přijal toto usnesení:

„Rada správních oblastí přijímá pro správní oblasti Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold a Østfold následující usnesení s cílem vytvořit subjekt NDLA pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi s vlastní radou v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě. Účelem tohoto subjektu pro spolupráci je usnadnit nákup, vývoj, aplikaci a organizaci elektronických učebních pomůcek pro všechny subjekty na úrovni vyššího sekundárního vzdělávání. Výsledkem musí být bezplatné poskytování elektronických učebních materiálů, které umožňují aktivní učení a sdílení (...)“ (15) (neoficiální překlad norských orgánů)

| (24) | Dne 1. prosince 2012 ze subjektu NDLA vystoupila správní oblast Akershus, ale ke dni 1. ledna 2014 se rozhodla do něho znovu vstoupit. Podle předmluvy k výroční zprávě NDLA za rok 2012 NDLA „orgán správní oblasti Akershus zrušil své členství v důsledku nízké návštěvnosti svých škol (...)“ (16) (neoficiální překlad). Podle informací na webových stránkách NDLA byla důvodem obnovení členství správní oblasti Akershus skutečnost, že „[p]o ukončení jejího členství v NDLA se využívání stránek ndla.no výrazně zvýšilo.“ (neoficiální překlad), což znamená, že NDLA se ke dnešnímu dni skládá z 18 orgánů správních oblastí. |
| --- | --- |

(24)

Dne 1. prosince 2012 ze subjektu NDLA vystoupila správní oblast Akershus, ale ke dni 1. ledna 2014 se rozhodla do něho znovu vstoupit. Podle předmluvy k výroční zprávě NDLA za rok 2012 NDLA „orgán správní oblasti Akershus zrušil své členství v důsledku nízké návštěvnosti svých škol (...)“ (16) (neoficiální překlad). Podle informací na webových stránkách NDLA byla důvodem obnovení členství správní oblasti Akershus skutečnost, že „[p]o ukončení jejího členství v NDLA se využívání stránek ndla.no výrazně zvýšilo.“ (neoficiální překlad), což znamená, že NDLA se ke dnešnímu dni skládá z 18 orgánů správních oblastí.

4.3.   FINANČNÍ PROSTŘEDKY PRO ORGÁNY SPRÁVNÍCH OBLASTÍ

| (25) | Dne 15. října 2006 předložilo všech 18 orgánů správních oblastí ministerstvu školství a výzkumu společnou žádost o finanční prostředky od státu; ministerstvo předběžně schválilo udělení grantu ve výši 2 milionů NOK na plánování projektu a dalších 15 milionů NOK na vývoj a nákup obsahu (tj. celkem 17 milionů NOK). Grant na 15 milionů NOK měl být udělen až po schválení plánu projektu (17). Plán projektu, který byl předložen dne 16. února 2007, byl schválen dne 20. dubna 2007 a byla poskytnuta částka dalších 15 milionů NOK s řadou podmínek:
  „Tyto finanční prostředky budou použity na nákup, vývoj a/nebo úpravu elektronických učebních pomůcek pro předměty norský jazyk a přírodní vědy pro VGI (18) od podzimu 2007
  (...)
  Ministerstvo rovněž žádá, aby orgány správních oblastí společně určily odpovědný právní subjekt, který bude plnit povinnosti orgánů správních oblastí ohledně elektronických učebních pomůcek vyplývající z výše uvedené iniciativy. Takovým subjektem může být např. společnost, subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi nebo orgán hostitelské správní oblasti; tento subjekt však nemůže sám o sobě vykonávat hospodářskou činnost.
  (...)
  Ministerstvo předpokládá, že nákup elektronických učebních materiálů a služeb v oblasti vývoje bude prováděn v souladu s předpisy pro zadávání veřejných zakázek. Vývoj elektronických učebních pomůcek zaměstnanci orgánů správních oblastí je třeba považovat za činnost na vlastní účet za předpokladu, že orgány správních oblastí nebudou mít z této činnosti žádný zisk. Vývoj těchto pomůcek osobami, které nejsou zaměstnanci orgánů správních oblastí, je nutno považovat za nákup služeb a měl by být posuzován obvyklým způsobem podle pravidel a předpisů pro zadávání veřejných zakázek.“ (19) (neoficiální překlad) |
| --- | --- |

(25)

Dne 15. října 2006 předložilo všech 18 orgánů správních oblastí ministerstvu školství a výzkumu společnou žádost o finanční prostředky od státu; ministerstvo předběžně schválilo udělení grantu ve výši 2 milionů NOK na plánování projektu a dalších 15 milionů NOK na vývoj a nákup obsahu (tj. celkem 17 milionů NOK). Grant na 15 milionů NOK měl být udělen až po schválení plánu projektu (17). Plán projektu, který byl předložen dne 16. února 2007, byl schválen dne 20. dubna 2007 a byla poskytnuta částka dalších 15 milionů NOK s řadou podmínek:

„Tyto finanční prostředky budou použity na nákup, vývoj a/nebo úpravu elektronických učebních pomůcek pro předměty norský jazyk a přírodní vědy pro VGI (18) od podzimu 2007

(...)

Ministerstvo rovněž žádá, aby orgány správních oblastí společně určily odpovědný právní subjekt, který bude plnit povinnosti orgánů správních oblastí ohledně elektronických učebních pomůcek vyplývající z výše uvedené iniciativy. Takovým subjektem může být např. společnost, subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi nebo orgán hostitelské správní oblasti; tento subjekt však nemůže sám o sobě vykonávat hospodářskou činnost.

(...)

Ministerstvo předpokládá, že nákup elektronických učebních materiálů a služeb v oblasti vývoje bude prováděn v souladu s předpisy pro zadávání veřejných zakázek. Vývoj elektronických učebních pomůcek zaměstnanci orgánů správních oblastí je třeba považovat za činnost na vlastní účet za předpokladu, že orgány správních oblastí nebudou mít z této činnosti žádný zisk. Vývoj těchto pomůcek osobami, které nejsou zaměstnanci orgánů správních oblastí, je nutno považovat za nákup služeb a měl by být posuzován obvyklým způsobem podle pravidel a předpisů pro zadávání veřejných zakázek.“ (19) (neoficiální překlad)

| (26) | Po schválení finančních prostředků převedlo ministerstvo školství a výzkumu v průběhu tří let na projekt NDLA postupně částky 30,5 miliónu NOK (2 miliony NOK a 15 milionů NOK v období 2006–2007, 9 milionů NOK v roce 2008 na vývoj (elektronických) učebních materiálů a 4,5 milionu NOK v roce 2009 na infrastrukturu a technickou podporu) (viz shrnutí v tabulce níže v bodě (27)) (20). |
| --- | --- |

(26)

Po schválení finančních prostředků převedlo ministerstvo školství a výzkumu v průběhu tří let na projekt NDLA postupně částky 30,5 miliónu NOK (2 miliony NOK a 15 milionů NOK v období 2006–2007, 9 milionů NOK v roce 2008 na vývoj (elektronických) učebních materiálů a 4,5 milionu NOK v roce 2009 na infrastrukturu a technickou podporu) (viz shrnutí v tabulce níže v bodě (27)) (20).

| (27) | Po změně školského zákona v roce 2007 byla orgánům správních oblastí navíc poskytnuta vyrovnávací platba za povinnost poskytovat (fyzické a elektronické) učební materiály prostřednictvím navýšení grantového schématu orgánů správních oblastí ze strany ministerstva pro místní samosprávu a rozvoj, které bylo od 1. ledna 2014 přejmenováno na ministerstvo pro místní samosprávu a modernizaci (21). Tato vyrovnávací platba byla založena na odhadu nákladů na poskytování učebních materiálů ve všech předmětech. Částky této vyrovnávací platby jsou shrnuty níže (22):









  Rok | 2006–2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Státní grant orgánům správních oblastí s cílem umožnit jim bezplatné poskytování učebních materiálů (obecné) | 287 milionů NOK | 211 milionů NOK | 347 milionů NOK | 308 milionů NOK |
| Grant poskytnutý ministerstvem školství a výzkumu subjektu NDLA (konkrétní) | 17 milionů NOK | 9 milionů NOK | 4,5 milionu NOK (23) | — |

(27)

Po změně školského zákona v roce 2007 byla orgánům správních oblastí navíc poskytnuta vyrovnávací platba za povinnost poskytovat (fyzické a elektronické) učební materiály prostřednictvím navýšení grantového schématu orgánů správních oblastí ze strany ministerstva pro místní samosprávu a rozvoj, které bylo od 1. ledna 2014 přejmenováno na ministerstvo pro místní samosprávu a modernizaci (21). Tato vyrovnávací platba byla založena na odhadu nákladů na poskytování učebních materiálů ve všech předmětech. Částky této vyrovnávací platby jsou shrnuty níže (22):

Rok

2006–2007

2008

2009

2010

Státní grant orgánům správních oblastí s cílem umožnit jim bezplatné poskytování učebních materiálů (obecné)

287 milionů NOK

211 milionů NOK

347 milionů NOK

308 milionů NOK

Grant poskytnutý ministerstvem školství a výzkumu subjektu NDLA (konkrétní)

17 milionů NOK

9 milionů NOK

4,5 milionu NOK (23)

—

4.3.1.   
  Financování subjektu NDLA orgány správních oblastí

| (28) | Orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, se rozhodly využít část finančních prostředků z obecného grantového schématu, uvedeného v bodě 27 výše, na projekt NDLA. Přidělování prostředků z rozpočtu orgánů správních oblastí je shrnuto níže (24):










  Rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grant poskytnutý orgány správních oblastí (25) subjektu NDLA | 21,1 milionu NOK | 34,7 milionu NOK | 58,8 milionu NOK (26) | 57,7 (27) milionu NOK | 64,9 milionu NOK (28) |
| Procento/částka vyčleněná z rozpočtu orgánů správních oblastí na bezplatné poskytnutí učebních materiálů subjektu NDLA | 10 % | 10 % | 20 % | 355 NOK na jednoho studenta | 400 NOK na jednoho studenta |

(28)

Orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, se rozhodly využít část finančních prostředků z obecného grantového schématu, uvedeného v bodě 27 výše, na projekt NDLA. Přidělování prostředků z rozpočtu orgánů správních oblastí je shrnuto níže (24):

Rok

2008

2009

2010

2011

2012

Grant poskytnutý orgány správních oblastí (25) subjektu NDLA

21,1 milionu NOK

34,7 milionu NOK

58,8 milionu NOK (26)

57,7 (27) milionu NOK

64,9 milionu NOK (28)

Procento/částka vyčleněná z rozpočtu orgánů správních oblastí na bezplatné poskytnutí učebních materiálů subjektu NDLA

10 %

10 %

20 %

355 NOK na jednoho studenta

400 NOK na jednoho studenta

| (29) | I když způsob, jakým byly tyto prostředky subjektu NDLA předávány, se v průběhu času měnil, základní zdroj financování zůstal stejný, konkrétně granty od státu poskytované prostřednictvím ministerstva školství a výzkumu a ministerstva pro místní samosprávu a modernizaci. |
| --- | --- |

(29)

I když způsob, jakým byly tyto prostředky subjektu NDLA předávány, se v průběhu času měnil, základní zdroj financování zůstal stejný, konkrétně granty od státu poskytované prostřednictvím ministerstva školství a výzkumu a ministerstva pro místní samosprávu a modernizaci.

| (30) | V prvním roce provozu tak byly subjektu NDLA poskytovány finanční prostředky přímo z ministerstva školství a výzkumu (17 milionů NOK v roce 2007). Poté ve druhém a třetím roce své činnosti byl subjekt NDLA financován jednak přímo státem, jednak orgány správních oblastí, které subjektu NDLA přidělily část svých grantů od státu. |
| --- | --- |

(30)

V prvním roce provozu tak byly subjektu NDLA poskytovány finanční prostředky přímo z ministerstva školství a výzkumu (17 milionů NOK v roce 2007). Poté ve druhém a třetím roce své činnosti byl subjekt NDLA financován jednak přímo státem, jednak orgány správních oblastí, které subjektu NDLA přidělily část svých grantů od státu.

| (31) | Ministerstvo školství a výzkumu hradilo subjektu NDLA pouze náklady na technickou podporu a infrastrukturu, tj. na rozšíření a přesun systému správy internetového obsahu, v roce 2009 ve výši 4,5 milionu NOK, a to vzhledem k tomu, že k 1. červenci 2009 byla finanční odpovědnost za bezplatné poskytování učebních materiálů převedena na orgány správních oblastí (29). |
| --- | --- |

(31)

Ministerstvo školství a výzkumu hradilo subjektu NDLA pouze náklady na technickou podporu a infrastrukturu, tj. na rozšíření a přesun systému správy internetového obsahu, v roce 2009 ve výši 4,5 milionu NOK, a to vzhledem k tomu, že k 1. červenci 2009 byla finanční odpovědnost za bezplatné poskytování učebních materiálů převedena na orgány správních oblastí (29).

| (32) | Od roku 2010 až dosud je subjekt NDLA financován pouze z rozpočtů orgánů správních oblastí, které zase využívají prostředky získané z obecného grantového programu spravovaného ministerstvem pro místní samosprávu a modernizaci. |
| --- | --- |

(32)

Od roku 2010 až dosud je subjekt NDLA financován pouze z rozpočtů orgánů správních oblastí, které zase využívají prostředky získané z obecného grantového programu spravovaného ministerstvem pro místní samosprávu a modernizaci.

4.3.2.   
  Právní základ financování

| (33) | Právní základ pro vyplácení prostředků ministerstvem školství a výzkumu subjektu NDLA představuje usnesení norského parlamentu o státním rozpočtu společně s přenesením pravomocí na ministerstvo školství a výzkumu, pokud jde o schvalování žádostí o granty. |
| --- | --- |

(33)

Právní základ pro vyplácení prostředků ministerstvem školství a výzkumu subjektu NDLA představuje usnesení norského parlamentu o státním rozpočtu společně s přenesením pravomocí na ministerstvo školství a výzkumu, pokud jde o schvalování žádostí o granty.

| (34) | Právní základ grantů, které subjektu NDLA poskytují orgány správních oblastí, se nachází v usneseních o rozpočtu správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely (30). |
| --- | --- |

(34)

Právní základ grantů, které subjektu NDLA poskytují orgány správních oblastí, se nachází v usneseních o rozpočtu správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely (30).

4.4.   ZALOŽENÍ SUBJEKTU NDLA
   (31)

4.4.1.   
  Spolupráce ad hoc: 15. října 2006 – 1. července 2009

| (35) | Od 15. října 2006 (32) do 1. července 2009, kdy došlo k založení NDLA jako subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě, působil NDLA jako subjekt pro spolupráci ad hoc. |
| --- | --- |

(35)

Od 15. října 2006 (32) do 1. července 2009, kdy došlo k založení NDLA jako subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě, působil NDLA jako subjekt pro spolupráci ad hoc.

| (36) | Od 15. října 2006 do 15. února 2007 se orgány správních oblastí, které byly členy subjektu NDLA, zaměřily na sestavení plánu projektu za účelem jeho předložení ministerstvu školství a výzkumu s cílem získat schválení a financování subjektu NDLA. Ministerstvo obdrželo tento plán projektu 16. února 2007 a schválilo ho v dubnu 2007 (33). V té době přijímalo strategická rozhodnutí týkající se projektu „fórum pro vrcholné představitele oblasti vzdělávání orgánů správních oblastí“ (dále jen „FFU“) (34). Každodenní řízení projektu vedla správní rada jmenovaná FFU, která sestávala z pěti členů; těchto pět členů působilo zároveň jako ředitelé pro vzdělávání na úrovni orgánů správních oblastí. Podle informací, které poskytly norské orgány, byl v této správní radě zastoupen nejméně jeden zástupce z každého ze tří regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) a vedoucí představitel FFU (35). |
| --- | --- |

(36)

Od 15. října 2006 do 15. února 2007 se orgány správních oblastí, které byly členy subjektu NDLA, zaměřily na sestavení plánu projektu za účelem jeho předložení ministerstvu školství a výzkumu s cílem získat schválení a financování subjektu NDLA. Ministerstvo obdrželo tento plán projektu 16. února 2007 a schválilo ho v dubnu 2007 (33). V té době přijímalo strategická rozhodnutí týkající se projektu „fórum pro vrcholné představitele oblasti vzdělávání orgánů správních oblastí“ (dále jen „FFU“) (34). Každodenní řízení projektu vedla správní rada jmenovaná FFU, která sestávala z pěti členů; těchto pět členů působilo zároveň jako ředitelé pro vzdělávání na úrovni orgánů správních oblastí. Podle informací, které poskytly norské orgány, byl v této správní radě zastoupen nejméně jeden zástupce z každého ze tří regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) a vedoucí představitel FFU (35).

| (37) | Kromě těchto pěti členů správní rady se na projektu podíleli čtyři zaměstnanci jednotlivých orgánů správních oblastí (36). Správní rada NDLA se řídila dohodnutým mandátem, který stanovily orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, a který zahrnoval dva konkrétní cíle (37):






  i) | Vytvořit organizaci schopnou bezplatně poskytovat elektronické učební materiály s dlouhodobým cílem pokrýt potřebu všech témat a tematických oblastí vyššího sekundárního vzdělávání a |
| --- | --- | --- |

(37)

Kromě těchto pěti členů správní rady se na projektu podíleli čtyři zaměstnanci jednotlivých orgánů správních oblastí (36). Správní rada NDLA se řídila dohodnutým mandátem, který stanovily orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, a který zahrnoval dva konkrétní cíle (37):

i)

Vytvořit organizaci schopnou bezplatně poskytovat elektronické učební materiály s dlouhodobým cílem pokrýt potřebu všech témat a tematických oblastí vyššího sekundárního vzdělávání a

| ii) | do podzimu 2007 zajistit elektronické učební materiály týkající se dvou konkrétních témat, tj. norského jazyka a přírodních věd (druhý ročník), pro vyšší sekundární vzdělávání. |
| --- | --- |

ii)

do podzimu 2007 zajistit elektronické učební materiály týkající se dvou konkrétních témat, tj. norského jazyka a přírodních věd (druhý ročník), pro vyšší sekundární vzdělávání.

| (38) | Aby bylo možné využít finančních prostředků od státu, vyžadovalo ministerstvo školství a výzkumu, aby za projekt nesl odpovědnost právní subjekt. Na základě tohoto požadavku byl tímto odpovědným právním subjektem jmenován orgán správní oblasti Hordaland. To bylo potvrzeno rozhodnutím orgánu správní oblasti Hordaland ze dne 16. října 2007 (38) a odsouhlaseno ostatními orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, prostřednictvím jejich vlastních správních rad. |
| --- | --- |

(38)

Aby bylo možné využít finančních prostředků od státu, vyžadovalo ministerstvo školství a výzkumu, aby za projekt nesl odpovědnost právní subjekt. Na základě tohoto požadavku byl tímto odpovědným právním subjektem jmenován orgán správní oblasti Hordaland. To bylo potvrzeno rozhodnutím orgánu správní oblasti Hordaland ze dne 16. října 2007 (38) a odsouhlaseno ostatními orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, prostřednictvím jejich vlastních správních rad.

| (39) | V průběhu let 2008 a 2009 projednávaly orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, způsob organizace NDLA v budoucnosti. Cílem bylo toto uspořádání formalizovat a zároveň dosáhnout toho, že již existující spolupráce bude vyžadovat minimum změn (39). Nakonec správní rady všech orgánů správních oblastí přijaly totožná usnesení opravňující orgány správních oblastí k účasti v subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě. Tato usnesení uváděla, že cílem NDLA je nákup, vývoj a distribuce elektronických učebních materiálů týkajících se všech předmětů vyučovaných v Norsku v rámci vyššího sekundárního vzdělávání. Orgány správních oblastí rozhodly, že tento subjekt spolupráce by neměl mít formu samostatného právního subjektu, což se promítlo i do stanov NDLA (40). Subjekt NDLA byl jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi oficiálně založen dne 1. července 2009 a toto datum je uvedeno rovněž ve stanovách. Norské orgány toto datum potvrdily jako správné datum založení (41). Podle informací poskytnutých norskými orgány byla v roce 2012 provedena mírná úprava stanov (42). Tato úprava nezměnila pravomoci NDLA, jak je uvedeno níže v bodě 52. |
| --- | --- |

(39)

V průběhu let 2008 a 2009 projednávaly orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, způsob organizace NDLA v budoucnosti. Cílem bylo toto uspořádání formalizovat a zároveň dosáhnout toho, že již existující spolupráce bude vyžadovat minimum změn (39). Nakonec správní rady všech orgánů správních oblastí přijaly totožná usnesení opravňující orgány správních oblastí k účasti v subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě. Tato usnesení uváděla, že cílem NDLA je nákup, vývoj a distribuce elektronických učebních materiálů týkajících se všech předmětů vyučovaných v Norsku v rámci vyššího sekundárního vzdělávání. Orgány správních oblastí rozhodly, že tento subjekt spolupráce by neměl mít formu samostatného právního subjektu, což se promítlo i do stanov NDLA (40). Subjekt NDLA byl jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi oficiálně založen dne 1. července 2009 a toto datum je uvedeno rovněž ve stanovách. Norské orgány toto datum potvrdily jako správné datum založení (41). Podle informací poskytnutých norskými orgány byla v roce 2012 provedena mírná úprava stanov (42). Tato úprava nezměnila pravomoci NDLA, jak je uvedeno níže v bodě 52.

4.4.2.   
  Spolupráce mezi jednotlivými správními oblastmi – dozorčí rada a správní rada

| (40) | Podle stanov vykonává FFU úlohu dozorčí rady (43) a je tak i nadále odpovědná za celkové řízení, stejně jako tomu bylo ve fázi spolupráce ad hoc. Z pozměněného znění stanov z roku 2012 byl odkaz na FFU vypuštěn, ale složení a funkce dozorčí rady zůstává beze změny. Tato skutečnost odráží účel a strukturu subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, kdy musí být v nejvyšším rozhodovacím orgánu zastoupeny všechny orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí (44). |
| --- | --- |

(40)

Podle stanov vykonává FFU úlohu dozorčí rady (43) a je tak i nadále odpovědná za celkové řízení, stejně jako tomu bylo ve fázi spolupráce ad hoc. Z pozměněného znění stanov z roku 2012 byl odkaz na FFU vypuštěn, ale složení a funkce dozorčí rady zůstává beze změny. Tato skutečnost odráží účel a strukturu subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, kdy musí být v nejvyšším rozhodovacím orgánu zastoupeny všechny orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí (44).

| (41) | Podle stanov se správní rada skládá nejméně z pěti členů, mezi nimiž se nachází nejméně jeden zástupce z každého z regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) tj. jde o stejné nastavení jako ve fázi spolupráce ad hoc
   (45). |
| --- | --- |

(41)

Podle stanov se správní rada skládá nejméně z pěti členů, mezi nimiž se nachází nejméně jeden zástupce z každého z regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) tj. jde o stejné nastavení jako ve fázi spolupráce ad hoc
   (45).

| (42) | Podle stanov (46) je úkolem správní rady zajistit, aby byl subjekt NDLA schopen vykonávat své povinnosti v souladu se stanovami, konkrétně zajistit, 1) aby elektronické vzdělávací materiály byly uživatelům dostupné bezplatně, 2) aby se vyšší sekundární vzdělávání vyznačovalo spoluprací a sdílením, 3) aby se studenti i učitelé aktivně podíleli na výuce a učení, 4) aby akademické instituce a sítě v celém státě fungovaly jako hnací síla vývoje elektronických učebních materiálů a 5) aby byl k dispozici vhodný obsah a služby naplňující potřeby studentů a učitelů. |
| --- | --- |

(42)

Podle stanov (46) je úkolem správní rady zajistit, aby byl subjekt NDLA schopen vykonávat své povinnosti v souladu se stanovami, konkrétně zajistit, 1) aby elektronické vzdělávací materiály byly uživatelům dostupné bezplatně, 2) aby se vyšší sekundární vzdělávání vyznačovalo spoluprací a sdílením, 3) aby se studenti i učitelé aktivně podíleli na výuce a učení, 4) aby akademické instituce a sítě v celém státě fungovaly jako hnací síla vývoje elektronických učebních materiálů a 5) aby byl k dispozici vhodný obsah a služby naplňující potřeby studentů a učitelů.

| (43) | Přestože má správní rada pravomoc uzavírat jménem účastníků finanční závazky, stanovy výslovně uvádějí, že správní rada vykonává svou pravomoc pouze na základě pověření dozorčí rady; dozorčí rada může rovněž správní radě vydávat pokyny a zvrátit její rozhodnutí. V pozměněném znění stanov z roku 2012 je pravomoc uzavírat finanční závazky za členy NDLA, kteří jsou do tohoto projektu zapojeni, stanovena implicitně, ale fungování správní rady zůstává beze změny. Veškeré případné finanční závazky jsou však v každém případě omezeny rozpočtem, který orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, pro NDLA odsouhlasily. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že všechny finanční transakce subjektu NDLA provádí orgán správní oblasti Hordaland a subjekt pro nákup této správní oblasti nazvaný BTV (další podrobnosti viz bod 54 níže). Stanovy navíc uvádějí, že ani správní rada, ani dozorčí rada nejsou oprávněny uzavírat úvěrové dohody ani poskytovat záruky jménem subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. V tomto ohledu norské orgány objasnily, že v praxi dozorčí rada, správní rada ani veřejná správa neukládají orgánům správních oblastí žádné nové finanční závazky. |
| --- | --- |

(43)

Přestože má správní rada pravomoc uzavírat jménem účastníků finanční závazky, stanovy výslovně uvádějí, že správní rada vykonává svou pravomoc pouze na základě pověření dozorčí rady; dozorčí rada může rovněž správní radě vydávat pokyny a zvrátit její rozhodnutí. V pozměněném znění stanov z roku 2012 je pravomoc uzavírat finanční závazky za členy NDLA, kteří jsou do tohoto projektu zapojeni, stanovena implicitně, ale fungování správní rady zůstává beze změny. Veškeré případné finanční závazky jsou však v každém případě omezeny rozpočtem, který orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, pro NDLA odsouhlasily. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že všechny finanční transakce subjektu NDLA provádí orgán správní oblasti Hordaland a subjekt pro nákup této správní oblasti nazvaný BTV (další podrobnosti viz bod 54 níže). Stanovy navíc uvádějí, že ani správní rada, ani dozorčí rada nejsou oprávněny uzavírat úvěrové dohody ani poskytovat záruky jménem subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. V tomto ohledu norské orgány objasnily, že v praxi dozorčí rada, správní rada ani veřejná správa neukládají orgánům správních oblastí žádné nové finanční závazky.

4.4.3.   
  Rozhodnutí orgánů správních oblastí přijímající subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi

| (44) | V průběhu roku 2009 přijalo 18 různých orgánů správních oblastí rozhodnutí o přijetí dohody a stanov zakládajících NDLA jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. Tato rozhodnutí přijímaly orgány správních oblastí v různé době, avšak převážná většina z nich tak učinila před 1. červencem 2009, což je datum, kdy orgány správních oblastí rozhodly o vstupu této spolupráce v platnost (47). |
| --- | --- |

(44)

V průběhu roku 2009 přijalo 18 různých orgánů správních oblastí rozhodnutí o přijetí dohody a stanov zakládajících NDLA jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi. Tato rozhodnutí přijímaly orgány správních oblastí v různé době, avšak převážná většina z nich tak učinila před 1. červencem 2009, což je datum, kdy orgány správních oblastí rozhodly o vstupu této spolupráce v platnost (47).

| (45) | Norské orgány uvedly, že všech 18 orgánů správních oblastí je do subjektu NDLA zapojeno již od fáze spolupráce ad hoc (s výjimkou správní oblasti Akershus, která z tohoto subjektu vystoupila a poté do něj znovu vstoupila, viz bod. (24) výše) a rovněž to, že oficiální spolupráce byla zahájena 1. července 2009. |
| --- | --- |

(45)

Norské orgány uvedly, že všech 18 orgánů správních oblastí je do subjektu NDLA zapojeno již od fáze spolupráce ad hoc (s výjimkou správní oblasti Akershus, která z tohoto subjektu vystoupila a poté do něj znovu vstoupila, viz bod. (24) výše) a rovněž to, že oficiální spolupráce byla zahájena 1. července 2009.

| (46) | První schůzka rady NDLA se konala dne 11. srpna 2009 (48). |
| --- | --- |

(46)

První schůzka rady NDLA se konala dne 11. srpna 2009 (48).

4.5.   ROZPOČET A NÁKUP SUBJEKTU NDLA

| (47) | Konečné rozhodování o úrovni financování NDLA v jakémkoli daném roce provádějí orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. Toto rozhodování je založeno na doporučení správní rady NDLA, které vyjadřuje názor správní rady na výši financování; toto doporučení však není pro orgány správních oblastí právně závazné. Primárním účelem financování (49) je umožnit NDLA dosáhnout stanovených cílů, jimiž je nákup, vývoj a distribuce elektronických učebních materiálů pro všechna témata vyučovaná v rámci sekundárního vzdělávání, na která se vztahuje právní povinnost uvedená v norském zákoně o vzdělávání. |
| --- | --- |

(47)

Konečné rozhodování o úrovni financování NDLA v jakémkoli daném roce provádějí orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. Toto rozhodování je založeno na doporučení správní rady NDLA, které vyjadřuje názor správní rady na výši financování; toto doporučení však není pro orgány správních oblastí právně závazné. Primárním účelem financování (49) je umožnit NDLA dosáhnout stanovených cílů, jimiž je nákup, vývoj a distribuce elektronických učebních materiálů pro všechna témata vyučovaná v rámci sekundárního vzdělávání, na která se vztahuje právní povinnost uvedená v norském zákoně o vzdělávání.

| (48) | Je třeba rovněž připomenout, že NDLA nemůže nijak ovlivnit částky, které jsou za její služby účtovány orgánům správních oblastí, státu nebo soukromým zákazníkům. Zejména příspěvky, které jsou NDLA poskytovány, jsou jednostranně stanoveny orgány správních oblastí a NDLA nemá žádné vyjednávací možnosti, pokud jde o výši těchto příspěvků. Pokud bude úmyslem správní rady rozvíjet činnosti subjektu NDLA a z tohoto důvodu navýšit rozpočet, musí tuto záležitost předložit dozorčí radě ke schválení. Pokud se dozorčí rada rozhodne navýšení rozpočtu podpořit, bude celá záležitost postoupena zastupitelstvům správních oblastí (50) ke konečnému schválení. |
| --- | --- |

(48)

Je třeba rovněž připomenout, že NDLA nemůže nijak ovlivnit částky, které jsou za její služby účtovány orgánům správních oblastí, státu nebo soukromým zákazníkům. Zejména příspěvky, které jsou NDLA poskytovány, jsou jednostranně stanoveny orgány správních oblastí a NDLA nemá žádné vyjednávací možnosti, pokud jde o výši těchto příspěvků. Pokud bude úmyslem správní rady rozvíjet činnosti subjektu NDLA a z tohoto důvodu navýšit rozpočet, musí tuto záležitost předložit dozorčí radě ke schválení. Pokud se dozorčí rada rozhodne navýšení rozpočtu podpořit, bude celá záležitost postoupena zastupitelstvům správních oblastí (50) ke konečnému schválení.

| (49) | Aby bylo zajištěno, že NDLA zadává veřejné zakázky v plném souladu se zákonem o veřejných zakázkách (51), stanovil NDLA strategii zadávání veřejných zakázek (52). Podle informací získaných od norských orgánů je jedním z hlavních úkolů NDLA řídit vývoj nových elektronických učebních materiálů prostřednictvím zadávání veřejných zakázek. Rozhodnutí využívat zadávání veřejných zakázek je omezeno obecnými cíli NDLA a jeho rozpočtem. NDLA může v rámci těchto omezení svobodně rozhodovat o obsahu veřejných zakázek (53). |
| --- | --- |

(49)

Aby bylo zajištěno, že NDLA zadává veřejné zakázky v plném souladu se zákonem o veřejných zakázkách (51), stanovil NDLA strategii zadávání veřejných zakázek (52). Podle informací získaných od norských orgánů je jedním z hlavních úkolů NDLA řídit vývoj nových elektronických učebních materiálů prostřednictvím zadávání veřejných zakázek. Rozhodnutí využívat zadávání veřejných zakázek je omezeno obecnými cíli NDLA a jeho rozpočtem. NDLA může v rámci těchto omezení svobodně rozhodovat o obsahu veřejných zakázek (53).

| (50) | Od roku 2007 zadal subjekt NDLA s pomocí orgánu správní oblasti Hordaland devět významných veřejných zakázek (54). Tyto zakázky se vztahovaly k elektronickým učebním materiálům a týkaly se mj. nákupu konečných produktů a prvků i přístupu k obrazům, videím a souvisejícím podpůrným službám. |
| --- | --- |

(50)

Od roku 2007 zadal subjekt NDLA s pomocí orgánu správní oblasti Hordaland devět významných veřejných zakázek (54). Tyto zakázky se vztahovaly k elektronickým učebním materiálům a týkaly se mj. nákupu konečných produktů a prvků i přístupu k obrazům, videím a souvisejícím podpůrným službám.

| (51) | Jak bylo uvedeno výše, má vedení NDLA pravomoc ukládat finanční povinnosti orgánům správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. Podle norských orgánů bylo záměrem tohoto ustanovení jasně stanovit, že rada subjektu NDLA je oprávněna uzavírat dohody s jinými stranami. Za tímto účelem bylo nutné, aby správní rada měla možnost ukládat povinnosti orgánům správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, vzhledem k tomu, že by orgány správních oblastí zavazovala k využívání finančních prostředků, které byly dány k dispozici subjektu NDLA v souladu s cíli NDLA (55). |
| --- | --- |

(51)

Jak bylo uvedeno výše, má vedení NDLA pravomoc ukládat finanční povinnosti orgánům správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. Podle norských orgánů bylo záměrem tohoto ustanovení jasně stanovit, že rada subjektu NDLA je oprávněna uzavírat dohody s jinými stranami. Za tímto účelem bylo nutné, aby správní rada měla možnost ukládat povinnosti orgánům správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, vzhledem k tomu, že by orgány správních oblastí zavazovala k využívání finančních prostředků, které byly dány k dispozici subjektu NDLA v souladu s cíli NDLA (55).

| (52) | Jak bylo uvedeno výše v bodě 39, stanovy byly v roce 2012 pozměněny. Jediná významná změna se však týká jasnějšího vymezení úlohy generálního ředitele, zejména omezení vztahující se k jeho mandátu. Celkově však změny stanov nemění posuzování nezávislosti NDLA ze strany Kontrolního úřadu vzhledem k tomu, že tyto změny nepřinesly žádné významné úpravy mandátu NDLA. Norské orgány dále uvedly, že změny stanov vymezují přesnější popis pravomocí NDLA (56). |
| --- | --- |

(52)

Jak bylo uvedeno výše v bodě 39, stanovy byly v roce 2012 pozměněny. Jediná významná změna se však týká jasnějšího vymezení úlohy generálního ředitele, zejména omezení vztahující se k jeho mandátu. Celkově však změny stanov nemění posuzování nezávislosti NDLA ze strany Kontrolního úřadu vzhledem k tomu, že tyto změny nepřinesly žádné významné úpravy mandátu NDLA. Norské orgány dále uvedly, že změny stanov vymezují přesnější popis pravomocí NDLA (56).

4.6.   PERSONÁLNÍ ZAJIŠTĚNÍ A SPRÁVA SUBJEKTU NDLA

| (53) | NDLA nemá žádné zaměstnance. Ve většině případů jsou osoby, které pro NDLA pracují, ve smluvním pracovním poměru s jedním z orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. V jiných případech práci provádějí externí konzultanti, kteří jsou podle informací získaných od norských orgánů zaměstnanci společností, které získaly příslušnou veřejnou zakázku. Redakční zaměstnanci jsou buď najímáni od orgánů správních oblastí, nebo se jedná o zaměstnance dodavatelů, kteří poskytují služby subjektu NDLA. Redakční zaměstnanci z orgánů správních oblastí jsou najímáni na určitý počet let na částečný úvazek. To znamená, že jejich zaměstnavatelem je i nadále orgán dané správní oblasti, ale jejich mzda za dobu, kdy pracují pro NDLA, je hrazena z rozpočtu NDLA. Náklady na ostatní redakční zaměstnance jsou zahrnuty do poplatků hrazených dodavatelům poskytujícím služby, které subjekt NDLA zajistil externě prostřednictvím nabídkového řízení. Tým vedoucích pracovníků je najímán od orgánů správních oblastí na dobu neurčitou, a proto není se subjektem NDLA ve smluvním pracovním poměru. |
| --- | --- |

(53)

NDLA nemá žádné zaměstnance. Ve většině případů jsou osoby, které pro NDLA pracují, ve smluvním pracovním poměru s jedním z orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí. V jiných případech práci provádějí externí konzultanti, kteří jsou podle informací získaných od norských orgánů zaměstnanci společností, které získaly příslušnou veřejnou zakázku. Redakční zaměstnanci jsou buď najímáni od orgánů správních oblastí, nebo se jedná o zaměstnance dodavatelů, kteří poskytují služby subjektu NDLA. Redakční zaměstnanci z orgánů správních oblastí jsou najímáni na určitý počet let na částečný úvazek. To znamená, že jejich zaměstnavatelem je i nadále orgán dané správní oblasti, ale jejich mzda za dobu, kdy pracují pro NDLA, je hrazena z rozpočtu NDLA. Náklady na ostatní redakční zaměstnance jsou zahrnuty do poplatků hrazených dodavatelům poskytujícím služby, které subjekt NDLA zajistil externě prostřednictvím nabídkového řízení. Tým vedoucích pracovníků je najímán od orgánů správních oblastí na dobu neurčitou, a proto není se subjektem NDLA ve smluvním pracovním poměru.

| (54) | V praxi poskytuje NDLA orgánům správních oblastí třikrát ročně úhradu za využívání jejich zdrojů (tj. platy, cestovné atd.) Proplácení této úhrady organizuje orgán správní oblasti Hordaland. Kromě toho NDLA již od fáze projektu využívá subjekt pro nákup příslušné správní oblasti BTV (57), který provádí veškeré činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek na služby, které mají být zakoupeny na trhu. Služby, které subjekt NDLA zajišťoval, zahrnují veškerou technickou správu, správu aplikací, asistenční služby a vývojové služby webových stránek NDLA týkajících se elektronického učení (58). Neexistuje žádný důkaz nasvědčující tomu, že by subjekt NDLA při provádění nákupů překročil rozpočet, ani že by získal jakékoli služby nebo zboží mimo oblast působnosti svého mandátu. |
| --- | --- |

(54)

V praxi poskytuje NDLA orgánům správních oblastí třikrát ročně úhradu za využívání jejich zdrojů (tj. platy, cestovné atd.) Proplácení této úhrady organizuje orgán správní oblasti Hordaland. Kromě toho NDLA již od fáze projektu využívá subjekt pro nákup příslušné správní oblasti BTV (57), který provádí veškeré činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek na služby, které mají být zakoupeny na trhu. Služby, které subjekt NDLA zajišťoval, zahrnují veškerou technickou správu, správu aplikací, asistenční služby a vývojové služby webových stránek NDLA týkajících se elektronického učení (58). Neexistuje žádný důkaz nasvědčující tomu, že by subjekt NDLA při provádění nákupů překročil rozpočet, ani že by získal jakékoli služby nebo zboží mimo oblast působnosti svého mandátu.

5.   PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

5.1.   STĚŽOVATEL

| (55) | Připomínky NSV lze shrnout takto:






  — | za prvé rozsah závazků služeb NDLA není řádně definován; |
| --- | --- | --- |

(55)

Připomínky NSV lze shrnout takto:

—

za prvé rozsah závazků služeb NDLA není řádně definován;

| — | za druhé systém financování a struktura NDLA jsou neurčité, což vede ke křížovým dotacím od orgánů správních oblastí, které se neodrážejí v účetnictví subjektu NDLA; |
| --- | --- |

—

za druhé systém financování a struktura NDLA jsou neurčité, což vede ke křížovým dotacím od orgánů správních oblastí, které se neodrážejí v účetnictví subjektu NDLA;

| — | za třetí subjekt NDLA již způsobil vydavatelům působícím v Norsku závažné a nenapravitelné škody, a to především v důsledku toho, že orgány správních oblastí vyčlenily pro subjekt NDLA veřejné státní zdroje, což údajně omezilo školám možnosti nákupu vysoce kvalitních učebních materiálů od vydavatelů; |
| --- | --- |

—

za třetí subjekt NDLA již způsobil vydavatelům působícím v Norsku závažné a nenapravitelné škody, a to především v důsledku toho, že orgány správních oblastí vyčlenily pro subjekt NDLA veřejné státní zdroje, což údajně omezilo školám možnosti nákupu vysoce kvalitních učebních materiálů od vydavatelů;

| — | za čtvrté orgány správních oblastí, které se na projektu NDLA nepodílejí (Oslo a Akershus) (59) údajně riskují, že jim nakladatelství vzhledem k oslabení své konkurenceschopnosti budou schopna poskytovat pouze učební materiály v horší kvalitě. NSV se odvolává na výzkum otevřených vzdělávacích zdrojů, který zjistil, že „státem financované programy otevřených vzdělávacích zdrojů mohou omezit možnost volby pro učitele a studenty, protože oslabují konkurenceschopnost poskytovatelů soukromého sektoru, a tím i jejich důvěru v investice, což vede k postupnému stahování těchto poskytovatelů z trhu“ (viz nezávislé pozorování organizace International Publisher Association) |
| --- | --- |

—

za čtvrté orgány správních oblastí, které se na projektu NDLA nepodílejí (Oslo a Akershus) (59) údajně riskují, že jim nakladatelství vzhledem k oslabení své konkurenceschopnosti budou schopna poskytovat pouze učební materiály v horší kvalitě. NSV se odvolává na výzkum otevřených vzdělávacích zdrojů, který zjistil, že „státem financované programy otevřených vzdělávacích zdrojů mohou omezit možnost volby pro učitele a studenty, protože oslabují konkurenceschopnost poskytovatelů soukromého sektoru, a tím i jejich důvěru v investice, což vede k postupnému stahování těchto poskytovatelů z trhu“ (viz nezávislé pozorování organizace International Publisher Association)

| (56) | NSV vznáší námitku k předběžnému posouzení a závěrům rozhodnutí Kontrolního úřadu 136/13/KOL, v němž Kontrolní úřad uvedl, že subjekt NDLA není možno považovat za podnik, a proto se na něj nevztahují pravidla státní podpory. |
| --- | --- |

(56)

NSV vznáší námitku k předběžnému posouzení a závěrům rozhodnutí Kontrolního úřadu 136/13/KOL, v němž Kontrolní úřad uvedl, že subjekt NDLA není možno považovat za podnik, a proto se na něj nevztahují pravidla státní podpory.

| (57) | NSV tvrdí, že snížení rozpočtu orgánů správních oblastí na zadávání veřejných zakázek v oblasti učebních materiálů přímo souvisí s vytvořením NDLA. Podle názoru NSV je toto snížení důvodem zmenšení trhu, o kterém svědčí pokles hrubého obratu z prodeje knih institucím vyššího sekundárního vzdělávání (392 milionů NOK v roce 2008 oproti 255–264 milionům NOK v letech 2010–2012). Podle tvrzení NSV tato čísla dokazují existenci trhu minimálně již před vytvořením NDLA. NSV rovněž odkazuje na odstavec 13 pokynů Kontrolního úřadu o uplatňování pravidel státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu („SOHZ“) (60) a argumentuje, že přestože „je trh uzavřen [interní produkce], může se jednat o hospodářskou činnost, jestliže by jiní provozovatelé byli ochotni a schopni danou službu poskytovat na daném trhu“ a že nezisková povaha subjektu NDLA nemění fakt, že je možné ho považovat za podnik, „jestliže se tato nabídka nachází v soutěžním vztahu s nabídkou jiných subjektů sledujících cíl dosahování zisku.“ (61) |
| --- | --- |

(57)

NSV tvrdí, že snížení rozpočtu orgánů správních oblastí na zadávání veřejných zakázek v oblasti učebních materiálů přímo souvisí s vytvořením NDLA. Podle názoru NSV je toto snížení důvodem zmenšení trhu, o kterém svědčí pokles hrubého obratu z prodeje knih institucím vyššího sekundárního vzdělávání (392 milionů NOK v roce 2008 oproti 255–264 milionům NOK v letech 2010–2012). Podle tvrzení NSV tato čísla dokazují existenci trhu minimálně již před vytvořením NDLA. NSV rovněž odkazuje na odstavec 13 pokynů Kontrolního úřadu o uplatňování pravidel státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu („SOHZ“) (60) a argumentuje, že přestože „je trh uzavřen [interní produkce], může se jednat o hospodářskou činnost, jestliže by jiní provozovatelé byli ochotni a schopni danou službu poskytovat na daném trhu“ a že nezisková povaha subjektu NDLA nemění fakt, že je možné ho považovat za podnik, „jestliže se tato nabídka nachází v soutěžním vztahu s nabídkou jiných subjektů sledujících cíl dosahování zisku.“ (61)

| (58) | Pokud jde o posouzení podle kritérií rozhodnutí ve věci Altmark
   (62), NSV tvrdí, že splněna nebyla, a to vzhledem k tomu, že NDLA je údajně velmi neefektivní. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o posouzení podle kritérií rozhodnutí ve věci Altmark
   (62), NSV tvrdí, že splněna nebyla, a to vzhledem k tomu, že NDLA je údajně velmi neefektivní.

| (59) | Tvrdí rovněž, že NDLA nevytváří produkt pouze v případě selhání trhu, ale i v případě, kdy je takový produkt na trhu již k dispozici. NSV odkazuje na odstavec 13 pokynů Kontrolního úřadu o SOHZ, kde je uvedeno, že „státy ESVO nemohou spojit plnění konkrétních povinností veřejné služby se službami, které [...] jsou již [...] poskytovány podniky působícími v běžných tržních podmínkách.“ |
| --- | --- |

(59)

Tvrdí rovněž, že NDLA nevytváří produkt pouze v případě selhání trhu, ale i v případě, kdy je takový produkt na trhu již k dispozici. NSV odkazuje na odstavec 13 pokynů Kontrolního úřadu o SOHZ, kde je uvedeno, že „státy ESVO nemohou spojit plnění konkrétních povinností veřejné služby se službami, které [...] jsou již [...] poskytovány podniky působícími v běžných tržních podmínkách.“

| (60) | A konečně, pokud jde o posouzení NDLA jako poskytovatele SOHZ, je kritizován nedostatek průhlednosti. V tomto ohledu odkazuje NSV na podmínky uvedené ve směrnici o průhlednosti (63), které subjekt NDLA údajně nesplnil. |
| --- | --- |

(60)

A konečně, pokud jde o posouzení NDLA jako poskytovatele SOHZ, je kritizován nedostatek průhlednosti. V tomto ohledu odkazuje NSV na podmínky uvedené ve směrnici o průhlednosti (63), které subjekt NDLA údajně nesplnil.

5.2.   JINÉ TŘETÍ STRANY

| (61) | Kontrolní úřad obdržel připomínky od 11 zúčastněných třetích stran, a to: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Federace evropských vydavatelů (FEP), Polská vydavatelská komora, francouzský Národní syndikát vydavatelů, Slovinská hospodářská a průmyslová komora, Dánský svaz vydavatelů, Publisher Association (Spojené království), International Publisher Association (IPA), Asociace belgických vydavatelů (ADEB), Srbský svaz vydavatelů a knihkupců a Švédský svaz vydavatelů vzdělávací literatury. |
| --- | --- |

(61)

Kontrolní úřad obdržel připomínky od 11 zúčastněných třetích stran, a to: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Federace evropských vydavatelů (FEP), Polská vydavatelská komora, francouzský Národní syndikát vydavatelů, Slovinská hospodářská a průmyslová komora, Dánský svaz vydavatelů, Publisher Association (Spojené království), International Publisher Association (IPA), Asociace belgických vydavatelů (ADEB), Srbský svaz vydavatelů a knihkupců a Švédský svaz vydavatelů vzdělávací literatury.

| (62) | Všechny třetí strany uvádějí, že výroba a poskytování bezplatných elektronických zdrojů státním subjektem, jako je NDLA, představují nekalou státem dotovanou soutěž a měly by být označeny za protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(62)

Všechny třetí strany uvádějí, že výroba a poskytování bezplatných elektronických zdrojů státním subjektem, jako je NDLA, představují nekalou státem dotovanou soutěž a měly by být označeny za protiprávní podporu.

| (63) | FEP a IPA předložily rozsáhlejší připomínky, které jsou shrnuty níže:






  — | Nekalá soutěž vyplývající z podpory poskytnuté subjektu NDLA podstatně naruší schopnost vydavatelů soukromého sektoru i nadále poskytovat vysoce kvalitní zdroje na předmětném trhu. Tato nekalá soutěž negativně ovlivní vzdělávání v Norsku a bude mít škodlivé účinky na výsledky učitelů i studentů; a |
| --- | --- | --- |

(63)

FEP a IPA předložily rozsáhlejší připomínky, které jsou shrnuty níže:

—

Nekalá soutěž vyplývající z podpory poskytnuté subjektu NDLA podstatně naruší schopnost vydavatelů soukromého sektoru i nadále poskytovat vysoce kvalitní zdroje na předmětném trhu. Tato nekalá soutěž negativně ovlivní vzdělávání v Norsku a bude mít škodlivé účinky na výsledky učitelů i studentů; a

| — | Nejúčinnější strategií přidělování státního financování je zaměřit se na stranu poptávky (rozpočet škol) a nezavádět dotace bezplatných materiálů, které nejsou předmětem hospodářské soutěže, na straně nabídky (jak je tomu v případě NDLA). V prvně uvedeném případě mají učitelé k dispozici finanční prostředky, které jim umožňují volný výběr z celé řady vysoce kvalitních zdrojů včetně otevřených vzdělávacích zdrojů a profesionálně publikovaných materiálů. |
| --- | --- |

—

Nejúčinnější strategií přidělování státního financování je zaměřit se na stranu poptávky (rozpočet škol) a nezavádět dotace bezplatných materiálů, které nejsou předmětem hospodářské soutěže, na straně nabídky (jak je tomu v případě NDLA). V prvně uvedeném případě mají učitelé k dispozici finanční prostředky, které jim umožňují volný výběr z celé řady vysoce kvalitních zdrojů včetně otevřených vzdělávacích zdrojů a profesionálně publikovaných materiálů.

6.   PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ

| (64) | Dle stanoviska norských orgánů nelze financování bezplatného poskytování veřejného vyššího sekundárního vzdělávání považovat za státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP. Norské orgány zdůrazňují skutečnost, že NDLA nakupuje učební materiály primárně na trhu prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek. Pouze v případě, že NDLA není schopen zajistit materiály v dostatečné kvalitě, vytvoří tyto materiály sám ve spolupráci s učiteli a s orgány správních oblastí. |
| --- | --- |

(64)

Dle stanoviska norských orgánů nelze financování bezplatného poskytování veřejného vyššího sekundárního vzdělávání považovat za státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP. Norské orgány zdůrazňují skutečnost, že NDLA nakupuje učební materiály primárně na trhu prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek. Pouze v případě, že NDLA není schopen zajistit materiály v dostatečné kvalitě, vytvoří tyto materiály sám ve spolupráci s učiteli a s orgány správních oblastí.

II.   POSOUZENÍ

1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (65) | Podle čl. 61 odst. 1 SFEU „[p]odpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. |
| --- | --- |

(65)

Podle čl. 61 odst. 1 SFEU „[p]odpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

1.1.   HOSPODÁŘSKÁ ČINNOST

| (66) | Z výše uvedeného vyplývá, že pravidla státní podpory se vztahují pouze na výhody poskytované podnikům. Před přezkoumáním, zda jsou v tomto případě splněny podmínky pro poskytnutí státní podpory, je třeba nejprve přezkoumat, zda lze NDLA považovat za podnik ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Pokud tomu tak není, pak podpora poskytnutá subjektu NDLA nespadá do působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(66)

Z výše uvedeného vyplývá, že pravidla státní podpory se vztahují pouze na výhody poskytované podnikům. Před přezkoumáním, zda jsou v tomto případě splněny podmínky pro poskytnutí státní podpory, je třeba nejprve přezkoumat, zda lze NDLA považovat za podnik ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Pokud tomu tak není, pak podpora poskytnutá subjektu NDLA nespadá do působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (67) | Podle ustálené judikatury pojem podniku zahrnuje „(...) subjekt, který vykonává hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní status a způsob jeho financování.“ (64) |
| --- | --- |

(67)

Podle ustálené judikatury pojem podniku zahrnuje „(...) subjekt, který vykonává hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní status a způsob jeho financování.“ (64)

| (68) | Kontrolní úřad konstatuje, že NDLA je v zásadě subjektem pro spolupráci mezi jednotlivými orgány správních oblastí. Příjemcem státních finančních prostředků tedy není subjekt NDLA jako takový, ale jednotlivé orgány správních oblastí, které spolupracují na projektu NDLA. Jak je však uvedeno výše, za podnik ve smyslu pravidel státní podpory může být považován jakýkoli subjekt bez ohledu na právní status a způsob financování. Rozhodující otázkou tedy je, zda lze danou činnost považovat za činnost hospodářské povahy. Jak je podrobně uvedeno v oddíle II.1.1.2, Kontrolní úřad posuzoval, zda změna právního statusu NDLA, který byl na počátku subjektem pro spolupráci ad hoc a od 1. července 2009 se stal subjektem pro formální spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, měla vliv na klasifikaci činnosti NDLA. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že změna právního statusu žádný dopad neměla, protože po ní nenastaly žádné významné rozdíly v oblasti rozhodování, financování ani autonomie NDLA. |
| --- | --- |

(68)

Kontrolní úřad konstatuje, že NDLA je v zásadě subjektem pro spolupráci mezi jednotlivými orgány správních oblastí. Příjemcem státních finančních prostředků tedy není subjekt NDLA jako takový, ale jednotlivé orgány správních oblastí, které spolupracují na projektu NDLA. Jak je však uvedeno výše, za podnik ve smyslu pravidel státní podpory může být považován jakýkoli subjekt bez ohledu na právní status a způsob financování. Rozhodující otázkou tedy je, zda lze danou činnost považovat za činnost hospodářské povahy. Jak je podrobně uvedeno v oddíle II.1.1.2, Kontrolní úřad posuzoval, zda změna právního statusu NDLA, který byl na počátku subjektem pro spolupráci ad hoc a od 1. července 2009 se stal subjektem pro formální spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, měla vliv na klasifikaci činnosti NDLA. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že změna právního statusu žádný dopad neměla, protože po ní nenastaly žádné významné rozdíly v oblasti rozhodování, financování ani autonomie NDLA.

| (69) | NDLA nakupuje, vyvíjí a zveřejňuje elektronické učební materiály. Stěžovatel tvrdí, že se jedná o činnosti hospodářské povahy. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje, že elektronické učební materiály až doposud vyvíjeli a vydávali soukromí dodavatelé. Stěžovatel tvrdí, že subjekt NDLA na základě vývoje a vydávání vlastních elektronických učebních materiálů vstoupil do přímé konkurence s těmito soukromými dodavateli. |
| --- | --- |

(69)

NDLA nakupuje, vyvíjí a zveřejňuje elektronické učební materiály. Stěžovatel tvrdí, že se jedná o činnosti hospodářské povahy. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje, že elektronické učební materiály až doposud vyvíjeli a vydávali soukromí dodavatelé. Stěžovatel tvrdí, že subjekt NDLA na základě vývoje a vydávání vlastních elektronických učebních materiálů vstoupil do přímé konkurence s těmito soukromými dodavateli.

| (70) | Kontrolní úřad poznamenává, že hospodářská činnost je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu (65). To, zda trh pro tuto činnost existuje či nikoli, může záviset na způsobu, jakým je organizován v dotyčném státě (66), a klasifikace konkrétní činnosti jako činnosti hospodářské povahy se proto může v průběhu času měnit. Kontrolní úřad uznává, že řada společností nabízí elektronické učební materiály v rámci své hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(70)

Kontrolní úřad poznamenává, že hospodářská činnost je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu (65). To, zda trh pro tuto činnost existuje či nikoli, může záviset na způsobu, jakým je organizován v dotyčném státě (66), a klasifikace konkrétní činnosti jako činnosti hospodářské povahy se proto může v průběhu času měnit. Kontrolní úřad uznává, že řada společností nabízí elektronické učební materiály v rámci své hospodářské činnosti.

| (71) | Z rozsudku Soudu ESVO ve věci Private Barnehagers Landsforbund
   (67) však vyplývá, že skutečnost, že danou činnost mohou poskytovat soukromí provozovatelé jako hospodářskou činnost, nevylučuje skutečnost, že ji může poskytovat i stát jako nehospodářskou činnost. Ve věci Private Barnehagers Landsforbund bylo úkolem soudu ESVO posoudit, zda provoz obecních zařízení denní péče o děti v Norsku představuje hospodářskou činnost. Stěžovatel v této věci tvrdil, že jedinou relevantní otázkou v této souvislosti je, „(...) zda obce na daném trhu poskytují služby, které by mohly být alespoň v zásadě poskytovány soukromými subjekty za účelem dosažení zisku“. |
| --- | --- |

(71)

Z rozsudku Soudu ESVO ve věci Private Barnehagers Landsforbund
   (67) však vyplývá, že skutečnost, že danou činnost mohou poskytovat soukromí provozovatelé jako hospodářskou činnost, nevylučuje skutečnost, že ji může poskytovat i stát jako nehospodářskou činnost. Ve věci Private Barnehagers Landsforbund bylo úkolem soudu ESVO posoudit, zda provoz obecních zařízení denní péče o děti v Norsku představuje hospodářskou činnost. Stěžovatel v této věci tvrdil, že jedinou relevantní otázkou v této souvislosti je, „(...) zda obce na daném trhu poskytují služby, které by mohly být alespoň v zásadě poskytovány soukromými subjekty za účelem dosažení zisku“.

| (72) | Soud ESVO však ve svém rozsudku poukázal na to, že „[p]ři posuzování povahy činnosti prováděné veřejným subjektem s ohledem na pravidla státní podpory nelze brát zřetel na to, zda by tuto činnost v zásadě mohl vykonávat subjekt soukromý. Podle takového výkladu by pod pojem hospodářské činnosti spadaly v podstatě veškeré aktivity státu, které nespočívají ve výkonu veřejné moci“. (68) Takový výklad by tedy nevhodně omezoval možnost států poskytovat svému obyvatelstvu určité služby dle vlastního uvážení. Existuje celá řada případů, kdy bylo zjištěno, že obdobné činnosti lze provádět jednak jako hospodářské, jednak jako nehospodářské činnosti, přičemž pravidla státní podpory se vztahují pouze na posledně jmenované z těchto činností. Tento výklad akceptovaly evropské soudy v případech týkajících se systémů zdravotnictví (např. soukromé a veřejné zdravotní pojištění (69)), systémů penzijních fondů (např. soukromé a veřejné penzijní fondy (70)) a v oblasti vzdělávání (např. soukromá i veřejná zařízení denní péče o děti (71)). |
| --- | --- |

(72)

Soud ESVO však ve svém rozsudku poukázal na to, že „[p]ři posuzování povahy činnosti prováděné veřejným subjektem s ohledem na pravidla státní podpory nelze brát zřetel na to, zda by tuto činnost v zásadě mohl vykonávat subjekt soukromý. Podle takového výkladu by pod pojem hospodářské činnosti spadaly v podstatě veškeré aktivity státu, které nespočívají ve výkonu veřejné moci“. (68) Takový výklad by tedy nevhodně omezoval možnost států poskytovat svému obyvatelstvu určité služby dle vlastního uvážení. Existuje celá řada případů, kdy bylo zjištěno, že obdobné činnosti lze provádět jednak jako hospodářské, jednak jako nehospodářské činnosti, přičemž pravidla státní podpory se vztahují pouze na posledně jmenované z těchto činností. Tento výklad akceptovaly evropské soudy v případech týkajících se systémů zdravotnictví (např. soukromé a veřejné zdravotní pojištění (69)), systémů penzijních fondů (např. soukromé a veřejné penzijní fondy (70)) a v oblasti vzdělávání (např. soukromá i veřejná zařízení denní péče o děti (71)).

| (73) | Ve věci Private Barnehagers Landsforbund
   (68) Soud ESVO dále vysvětlil, že za účelem zjištění, zda se jedná o hospodářskou činnost či nikoli, lze použít argumentaci Soudního dvora v rozsudku ve věci Humbel
   (72), která se týkala pojmu „služba“ ve smyslu základních svobod, i na případy státní podpory. |
| --- | --- |

(73)

Ve věci Private Barnehagers Landsforbund
   (68) Soud ESVO dále vysvětlil, že za účelem zjištění, zda se jedná o hospodářskou činnost či nikoli, lze použít argumentaci Soudního dvora v rozsudku ve věci Humbel
   (72), která se týkala pojmu „služba“ ve smyslu základních svobod, i na případy státní podpory.

| (74) | Konkrétně v oblasti vzdělávání a výzkumu evropské soudy uvádějí, že poskytování některých služeb zařízeními, která jsou součástí veřejného vzdělávacího systému a jsou financována z veřejného rozpočtu, nelze považovat za poskytování služeb v souladu s článkem 50 ES, který odpovídá nynějšímu článku 57 SFEU. Soudní dvůr ve věci Komise v. Německo
   (73) uvedl, zejména v souvislosti s rozsudkem ve věci Humbel, že „se stát tím, že zavede a udržuje takový veřejný vzdělávací systém financovaný zpravidla z veřejného rozpočtu, [...] nehodlá věnovat výkonu činnosti za úplatu, ale plní vůči svému obyvatelstvu své poslání v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací.“ (74) |
| --- | --- |

(74)

Konkrétně v oblasti vzdělávání a výzkumu evropské soudy uvádějí, že poskytování některých služeb zařízeními, která jsou součástí veřejného vzdělávacího systému a jsou financována z veřejného rozpočtu, nelze považovat za poskytování služeb v souladu s článkem 50 ES, který odpovídá nynějšímu článku 57 SFEU. Soudní dvůr ve věci Komise v. Německo
   (73) uvedl, zejména v souvislosti s rozsudkem ve věci Humbel, že „se stát tím, že zavede a udržuje takový veřejný vzdělávací systém financovaný zpravidla z veřejného rozpočtu, [...] nehodlá věnovat výkonu činnosti za úplatu, ale plní vůči svému obyvatelstvu své poslání v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací.“ (74)

| (75) | V návaznosti na novelu školského zákona (viz bod 20 výše) norský stát rozhodl, že učební materiály včetně elektronických učebních materiálů budou studentům poskytovány bezplatně. Toto nové ustanovení je nedílnou součástí systému veřejného vzdělávání. Otázka, kterou je následně nutno zodpovědět, se týká provádění tohoto ustanovení v praxi; klasifikace dané činnosti jako hospodářské nebo nehospodářské bude záviset na i) jejím cíli a ii) na způsobu jejího provádění. |
| --- | --- |

(75)

V návaznosti na novelu školského zákona (viz bod 20 výše) norský stát rozhodl, že učební materiály včetně elektronických učebních materiálů budou studentům poskytovány bezplatně. Toto nové ustanovení je nedílnou součástí systému veřejného vzdělávání. Otázka, kterou je následně nutno zodpovědět, se týká provádění tohoto ustanovení v praxi; klasifikace dané činnosti jako hospodářské nebo nehospodářské bude záviset na i) jejím cíli a ii) na způsobu jejího provádění.

1.1.1.   
  Cíl

| (76) | Stát se nesmí při vytváření a udržování předmětného subjektu zabývat ziskovou činností, ale je povinen vykonávat svou pravomoc za účelem plnění svých povinností ve vztahu k vlastnímu obyvatelstvu (75). Podle ustálené judikatury, která se odráží rovněž v rozhodovací praxi Evropské komise, plní stát vytvářením a udržováním národního vzdělávacího systému své povinnosti ve vztahu k vlastnímu obyvatelstvu v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací (76). V tomto ohledu norská vláda v průběhu reformy vzdělávání v roce 2006 rozhodla, že stát bude poskytovat učební materiály zdarma a všechny orgány správních oblastí s výjimkou Osla se rozhodly tuto povinnost splnit spojením svých zdrojů prostřednictvím zřízení subjektu NDLA. Jak uvedly norské orgány, cílem NDLA je poskytovat elektronické učební materiály. Aby mohl subjekt NDLA tuto povinnost plnit, snaží se učební materiály především nakupovat prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek na trhu. V případě, že subjekt NDLA není schopen vhodné materiály zajistit, vytvoří je v úzké spolupráci s učiteli a s orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí (77). |
| --- | --- |

(76)

Stát se nesmí při vytváření a udržování předmětného subjektu zabývat ziskovou činností, ale je povinen vykonávat svou pravomoc za účelem plnění svých povinností ve vztahu k vlastnímu obyvatelstvu (75). Podle ustálené judikatury, která se odráží rovněž v rozhodovací praxi Evropské komise, plní stát vytvářením a udržováním národního vzdělávacího systému své povinnosti ve vztahu k vlastnímu obyvatelstvu v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací (76). V tomto ohledu norská vláda v průběhu reformy vzdělávání v roce 2006 rozhodla, že stát bude poskytovat učební materiály zdarma a všechny orgány správních oblastí s výjimkou Osla se rozhodly tuto povinnost splnit spojením svých zdrojů prostřednictvím zřízení subjektu NDLA. Jak uvedly norské orgány, cílem NDLA je poskytovat elektronické učební materiály. Aby mohl subjekt NDLA tuto povinnost plnit, snaží se učební materiály především nakupovat prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek na trhu. V případě, že subjekt NDLA není schopen vhodné materiály zajistit, vytvoří je v úzké spolupráci s učiteli a s orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí (77).

| (77) | Podle stěžovatele z rozsudků ve věcech Humbel a Private Barnehagers Landsforbund vyplývá, že zatímco činnosti, jimiž se tyto rozsudky zabývají (tj. pořádání kurzů a zajištění míst v zařízeních denní péče o děti), spadají do působnosti veřejného vzdělávacího systému, další činnosti (například nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů), do působnosti veřejného vzdělávacího systému nespadají, a to zejména v případě, že trh pro tyto činnosti existoval již dříve, než je začal provozovat stát. |
| --- | --- |

(77)

Podle stěžovatele z rozsudků ve věcech Humbel a Private Barnehagers Landsforbund vyplývá, že zatímco činnosti, jimiž se tyto rozsudky zabývají (tj. pořádání kurzů a zajištění míst v zařízeních denní péče o děti), spadají do působnosti veřejného vzdělávacího systému, další činnosti (například nákup, vývoj a poskytování elektronických učebních materiálů), do působnosti veřejného vzdělávacího systému nespadají, a to zejména v případě, že trh pro tyto činnosti existoval již dříve, než je začal provozovat stát.

| (78) | Kontrolní úřad však neshledává žádné známky toho, že by záměrem Soudního dvora nebo Soudu ESVO bylo omezit rozsah činností spadajících do působnosti veřejného vzdělávání způsobem, který navrhuje stěžovatel (tedy pouze na výuku a poskytování služeb zařízení denní péče o děti). Úřad naopak uvádí, že státy ESVO obecně mají široký prostor pro vlastní uvážení při výběru činností, které hodlají poskytovat svému obyvatelstvu v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací politiky (78). |
| --- | --- |

(78)

Kontrolní úřad však neshledává žádné známky toho, že by záměrem Soudního dvora nebo Soudu ESVO bylo omezit rozsah činností spadajících do působnosti veřejného vzdělávání způsobem, který navrhuje stěžovatel (tedy pouze na výuku a poskytování služeb zařízení denní péče o děti). Úřad naopak uvádí, že státy ESVO obecně mají široký prostor pro vlastní uvážení při výběru činností, které hodlají poskytovat svému obyvatelstvu v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací politiky (78).

| (79) | Kontrolní úřad podotýká, že nákup, vývoj a poskytování učebních materiálů souvisí s poskytováním výukového obsahu, a je proto úzce propojen se skutečnou výukou jako takovou. Kontrolní úřad konstatuje, že činnosti, které provádí NDLA s cílem umožnit orgánům správních oblastí, aby plnily své vzdělávací funkce, jsou provázány se sociálními závazky, které nejsou srovnatelné s nabídkou obchodní povahy, a že dotace jsou poskytovány pouze za účelem plnění velmi specifické vzdělávací funkce. Materiály, které NDLA nakupuje a vytváří, jsou tak speciálně přizpůsobeny potřebám národního vzdělávacího plánu studentů a učitelů sekundárního vzdělávání. Stěžovatel však tvrdí, že je důležité rozlišovat mezi činnostmi, které jsou nezbytné pro poskytování veřejného vzdělávání, a mezi těmi, které k tomu nezbytné nejsou – stěžovatel pro ilustraci tohoto bodu uvádí, že subjekt NDLA mohl začít vyrábět nábytek pro školy, což by podle tvrzení stěžovatele nemělo být součástí plnění veřejné vzdělávací funkce. V tomto ohledu stěžovatel uvádí, že výroba elektronických výukových materiálů není nedílnou součástí závazku veřejné služby, a proto by měla být považována za hospodářskou činnost (79). |
| --- | --- |

(79)

Kontrolní úřad podotýká, že nákup, vývoj a poskytování učebních materiálů souvisí s poskytováním výukového obsahu, a je proto úzce propojen se skutečnou výukou jako takovou. Kontrolní úřad konstatuje, že činnosti, které provádí NDLA s cílem umožnit orgánům správních oblastí, aby plnily své vzdělávací funkce, jsou provázány se sociálními závazky, které nejsou srovnatelné s nabídkou obchodní povahy, a že dotace jsou poskytovány pouze za účelem plnění velmi specifické vzdělávací funkce. Materiály, které NDLA nakupuje a vytváří, jsou tak speciálně přizpůsobeny potřebám národního vzdělávacího plánu studentů a učitelů sekundárního vzdělávání. Stěžovatel však tvrdí, že je důležité rozlišovat mezi činnostmi, které jsou nezbytné pro poskytování veřejného vzdělávání, a mezi těmi, které k tomu nezbytné nejsou – stěžovatel pro ilustraci tohoto bodu uvádí, že subjekt NDLA mohl začít vyrábět nábytek pro školy, což by podle tvrzení stěžovatele nemělo být součástí plnění veřejné vzdělávací funkce. V tomto ohledu stěžovatel uvádí, že výroba elektronických výukových materiálů není nedílnou součástí závazku veřejné služby, a proto by měla být považována za hospodářskou činnost (79).

| (80) | Kontrolní úřad v rozporu s názorem stěžovatele konstatoval, že výrobu nábytku nelze srovnávat s výrobou výukových materiálů určených na podporu národního vzdělávacího plánu. Výroba výukových materiálů je totiž úzce propojena s výukovou činností veřejného vzdělávacího systému, zatímco v případě výroby nábytku tomu tak pravděpodobně nebude. |
| --- | --- |

(80)

Kontrolní úřad v rozporu s názorem stěžovatele konstatoval, že výrobu nábytku nelze srovnávat s výrobou výukových materiálů určených na podporu národního vzdělávacího plánu. Výroba výukových materiálů je totiž úzce propojena s výukovou činností veřejného vzdělávacího systému, zatímco v případě výroby nábytku tomu tak pravděpodobně nebude.

1.1.2.   
  Otevřená povaha webové stránky

| (81) | Pokud jde o otevřenou povahu webových stránek, stěžovatel a třetí strany uvádějí, že se jedná o problematický prvek, s následujícím odůvodněním: „[s]tátem financované programy otevřených vzdělávacích zdrojů mohou paradoxně omezit možnost volby pro učitele a studenty, protože narušují konkurenceschopnost poskytovatelů ze soukromého sektoru, a tudíž i jejich důvěru v investice, takže se tito poskytovatelé z trhu postupně stahují“. (80) Jak je uvedeno níže, otevřená povaha webových stránek nemění nic na tom, že Kontrolní úřad vyhodnotil materiály uvedené na těchto stránkách jako nehospodářské. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o otevřenou povahu webových stránek, stěžovatel a třetí strany uvádějí, že se jedná o problematický prvek, s následujícím odůvodněním: „[s]tátem financované programy otevřených vzdělávacích zdrojů mohou paradoxně omezit možnost volby pro učitele a studenty, protože narušují konkurenceschopnost poskytovatelů ze soukromého sektoru, a tudíž i jejich důvěru v investice, takže se tito poskytovatelé z trhu postupně stahují“. (80) Jak je uvedeno níže, otevřená povaha webových stránek nemění nic na tom, že Kontrolní úřad vyhodnotil materiály uvedené na těchto stránkách jako nehospodářské.

| (82) | Kontrolní úřad podotýká, že v oblasti vzdělávání mají smluvní strany značný prostor pro vlastní uvážení nejen při rozhodování o cíli svých úkolů, ale také při určování způsobu, kterým tohoto cíle dosáhnou. Norské orgány se rozhodly zachovat otevřenou povahu webových stránek NDLA. Důsledkem tohoto rozhodnutí je, že distribuce elektronických učebních materiálů není omezena na žáky zapsané do příslušných škol v příslušných správních oblastech. Šíření znalostí mimo bezprostřední okruh zamýšlených adresátů je však v evropské výukové tradici běžnou praxí. Přednášky na evropských veřejných univerzitách jsou totiž zpravidla přístupné široké veřejnosti a vysoké školy pravidelně poskytují audiozáznamy a audiovizuální záznamy přednášek on-line. Tyto postupy lze považovat za rozšíření vzdělávacího poslání, které neznamenají automaticky, že se jedná o činnosti hospodářské povahy. V tomto konkrétním případě totiž učební materiály tvoří základ a rámec výuky. To podtrhuje rovněž skutečnost, že vývoj učebních materiálů je závislý na vzdělávacím programu, který určují orgány veřejné moci. Tento bod se odráží také v rozsahu činností subjektu NDLA vymezeném v jeho stanovách, kde se hovoří o cíli, jímž je poskytování elektronických učebních materiálů přizpůsobených potřebám žáků a učitelů. Na tomto hodnocení nic nemění skutečnost, že tyto činnosti dříve, než je začal poskytovat stát, zajišťoval trh, a to vzhledem k tomu, že není podstatné, zda by danou činnost mohl vykonávat (nebo skutečně vykonával) soukromý subjekt (81). |
| --- | --- |

(82)

Kontrolní úřad podotýká, že v oblasti vzdělávání mají smluvní strany značný prostor pro vlastní uvážení nejen při rozhodování o cíli svých úkolů, ale také při určování způsobu, kterým tohoto cíle dosáhnou. Norské orgány se rozhodly zachovat otevřenou povahu webových stránek NDLA. Důsledkem tohoto rozhodnutí je, že distribuce elektronických učebních materiálů není omezena na žáky zapsané do příslušných škol v příslušných správních oblastech. Šíření znalostí mimo bezprostřední okruh zamýšlených adresátů je však v evropské výukové tradici běžnou praxí. Přednášky na evropských veřejných univerzitách jsou totiž zpravidla přístupné široké veřejnosti a vysoké školy pravidelně poskytují audiozáznamy a audiovizuální záznamy přednášek on-line. Tyto postupy lze považovat za rozšíření vzdělávacího poslání, které neznamenají automaticky, že se jedná o činnosti hospodářské povahy. V tomto konkrétním případě totiž učební materiály tvoří základ a rámec výuky. To podtrhuje rovněž skutečnost, že vývoj učebních materiálů je závislý na vzdělávacím programu, který určují orgány veřejné moci. Tento bod se odráží také v rozsahu činností subjektu NDLA vymezeném v jeho stanovách, kde se hovoří o cíli, jímž je poskytování elektronických učebních materiálů přizpůsobených potřebám žáků a učitelů. Na tomto hodnocení nic nemění skutečnost, že tyto činnosti dříve, než je začal poskytovat stát, zajišťoval trh, a to vzhledem k tomu, že není podstatné, zda by danou činnost mohl vykonávat (nebo skutečně vykonával) soukromý subjekt (81).

| (83) | Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že otevřený charakter webových stránek neznamená, že činnosti NDLA jsou činnostmi hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(83)

Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že otevřený charakter webových stránek neznamená, že činnosti NDLA jsou činnostmi hospodářské povahy.

1.1.3.   
  Přechod právního statusu od subjektu pro spolupráci ad hoc k subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi neměl žádný vliv na proces rozhodování a nemůže mít vliv na klasifikaci činností jako činností nehospodářské povahy

| (84) | Ve svém rozsudku, kterým toto rozhodnutí zrušil, se Soud ESVO zabýval několika aspekty, které se nevztahovaly k povaze činnosti jako takové, ale spíše k organizačním aspektům subjektu NDLA, jeho financování a jeho samostatnosti. Tyto aspekty se týkají praktického provádění požadavku poskytovat bezplatně učební materiály a jsou pojednány níže. |
| --- | --- |

(84)

Ve svém rozsudku, kterým toto rozhodnutí zrušil, se Soud ESVO zabýval několika aspekty, které se nevztahovaly k povaze činnosti jako takové, ale spíše k organizačním aspektům subjektu NDLA, jeho financování a jeho samostatnosti. Tyto aspekty se týkají praktického provádění požadavku poskytovat bezplatně učební materiály a jsou pojednány níže.

| (85) | Změna právního statusu ze subjektu pro spolupráci ad hoc na formální subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi podle § 27 zákona o místní samosprávě neměla vliv na proces rozhodování (a ani změna financování neměla žádné dopady na organizaci subjektu NDLA). |
| --- | --- |

(85)

Změna právního statusu ze subjektu pro spolupráci ad hoc na formální subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi podle § 27 zákona o místní samosprávě neměla vliv na proces rozhodování (a ani změna financování neměla žádné dopady na organizaci subjektu NDLA).

| (86) | Stěžovatel netvrdí, že se rozsah činností NDLA v důsledku přechodu z fáze subjektu pro spolupráci ad hoc k formálnímu založení subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi změnil. Soud ESVO však upozorňuje na to, že nedostatek informací o způsobu organizace spolupráce orgánů správních oblastí za účelem splnění jejich povinností, jimiž je poskytování učebních materiálů, ve fázi, kdy byl NDLA subjektem pro spolupráci ad hoc, může mít dopad na posouzení činností jako činností nehospodářské povahy. Z tohoto důvodu Soudní dvůr zdůraznil, že Kontrolní úřad měl provést šetření dopadů změn právního statusu na rozhodovací proces v rámci NDLA (82). |
| --- | --- |

(86)

Stěžovatel netvrdí, že se rozsah činností NDLA v důsledku přechodu z fáze subjektu pro spolupráci ad hoc k formálnímu založení subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi změnil. Soud ESVO však upozorňuje na to, že nedostatek informací o způsobu organizace spolupráce orgánů správních oblastí za účelem splnění jejich povinností, jimiž je poskytování učebních materiálů, ve fázi, kdy byl NDLA subjektem pro spolupráci ad hoc, může mít dopad na posouzení činností jako činností nehospodářské povahy. Z tohoto důvodu Soudní dvůr zdůraznil, že Kontrolní úřad měl provést šetření dopadů změn právního statusu na rozhodovací proces v rámci NDLA (82).

| (87) | Struktura řízení subjektu NDLA se po jeho přeměně na subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu se zákonem o místní samosprávě (83) nezměnila. Nedošlo ani ke změně rozsahu pravomocí a rozhodovacích procesů NDLA. Rozsah rozhodovacích pravomocí subjektu NDLA se tedy se nezměnil. |
| --- | --- |

(87)

Struktura řízení subjektu NDLA se po jeho přeměně na subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu se zákonem o místní samosprávě (83) nezměnila. Nedošlo ani ke změně rozsahu pravomocí a rozhodovacích procesů NDLA. Rozsah rozhodovacích pravomocí subjektu NDLA se tedy se nezměnil.

| (88) | Kontrolní úřad porovnal strukturu NDLA ve fázi subjektu pro spolupráci ad hoc
   (84) s jeho strukturou ve fázi subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi (85) a konstatoval, že mezi nimi nejsou žádné významné rozdíly. Cílem NDLA v obou těchto fázích bylo vyvíjet a bezplatně poskytovat elektronické učební materiály týkající se všech předmětů vyššího sekundárního vzdělávání (86). Navíc v obou fázích tvořila subjekt NDLA trojice obdobných rozhodovacích orgánů. V souladu se zákonem o místní samosprávě se dozorčí radou subjektu pro spolupráci stalo FFU a jeho správní rada sestávající z pěti členů byla jmenována dozorčí radou obdobně, jako tomu bylo ve fázi spolupráce ad hoc, kdy správní radu rovněž jmenovalo FFU. Rovněž personální složení řídící skupiny/správní rady v obou fázích zahrnovalo tytéž členy, tj. vedoucího představitele FFU a nejméně jednoho zástupce z každého ze tří regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) (87). A konečně subjekt NDLA v obou fázích disponoval týmem odpovědným za běžné činnosti (88). |
| --- | --- |

(88)

Kontrolní úřad porovnal strukturu NDLA ve fázi subjektu pro spolupráci ad hoc
   (84) s jeho strukturou ve fázi subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi (85) a konstatoval, že mezi nimi nejsou žádné významné rozdíly. Cílem NDLA v obou těchto fázích bylo vyvíjet a bezplatně poskytovat elektronické učební materiály týkající se všech předmětů vyššího sekundárního vzdělávání (86). Navíc v obou fázích tvořila subjekt NDLA trojice obdobných rozhodovacích orgánů. V souladu se zákonem o místní samosprávě se dozorčí radou subjektu pro spolupráci stalo FFU a jeho správní rada sestávající z pěti členů byla jmenována dozorčí radou obdobně, jako tomu bylo ve fázi spolupráce ad hoc, kdy správní radu rovněž jmenovalo FFU. Rovněž personální složení řídící skupiny/správní rady v obou fázích zahrnovalo tytéž členy, tj. vedoucího představitele FFU a nejméně jednoho zástupce z každého ze tří regionů odborné přípravy, (tj. severní region, jihozápadní region a východní region) (87). A konečně subjekt NDLA v obou fázích disponoval týmem odpovědným za běžné činnosti (88).

| (89) | Jak potvrdily norské orgány, přechod právního statusu od fáze subjektu pro spolupráci ad hoc do fáze subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě neměl žádný vliv na rozhodovací proces, což dokládají a potvrzují rovněž informace, které byly shrnuty výše (89). |
| --- | --- |

(89)

Jak potvrdily norské orgány, přechod právního statusu od fáze subjektu pro spolupráci ad hoc do fáze subjektu pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi v souladu s § 27 zákona o místní samosprávě neměl žádný vliv na rozhodovací proces, což dokládají a potvrzují rovněž informace, které byly shrnuty výše (89).

| (90) | Základní zdroj financování NDLA (tj. finanční prostředky od státu) se v průběhu času neměnil, avšak měnil se způsob, kterým byly tyto prostředky subjektu NDLA předávány. V raných fázích existence subjektu NDLA mu totiž prostředky poskytovalo přímo ministerstvo školství a výzkumu, zatímco později byl subjekt NDLA financován z rozpočtů orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely (přičemž tyto rozpočty byly financovány z obecného grantového programu). Faktem zůstává, že subjekt NDLA byl a nadále je plně financován veřejnými orgány a učební materiály distribuuje zdarma. Školy ani žáci neplatí subjektu NDLA žádné příspěvky. Kontrolní úřad dále konstatuje, že nic nenasvědčuje tomu, že by se subjekt NDLA zabýval jakoukoli jinou formou činnosti, kterou by bylo možno považovat za činnost hospodářské povahy. Neexistuje žádná souvislost mezi skutečnými náklady na poskytovanou službu a poplatkem hrazeným osobami, které tuto činnost využívají. Činnosti NDLA jsou navíc zcela hrazeny z veřejného rozpočtu a nikoli prostřednictvím odměn (90). |
| --- | --- |

(90)

Základní zdroj financování NDLA (tj. finanční prostředky od státu) se v průběhu času neměnil, avšak měnil se způsob, kterým byly tyto prostředky subjektu NDLA předávány. V raných fázích existence subjektu NDLA mu totiž prostředky poskytovalo přímo ministerstvo školství a výzkumu, zatímco později byl subjekt NDLA financován z rozpočtů orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely (přičemž tyto rozpočty byly financovány z obecného grantového programu). Faktem zůstává, že subjekt NDLA byl a nadále je plně financován veřejnými orgány a učební materiály distribuuje zdarma. Školy ani žáci neplatí subjektu NDLA žádné příspěvky. Kontrolní úřad dále konstatuje, že nic nenasvědčuje tomu, že by se subjekt NDLA zabýval jakoukoli jinou formou činnosti, kterou by bylo možno považovat za činnost hospodářské povahy. Neexistuje žádná souvislost mezi skutečnými náklady na poskytovanou službu a poplatkem hrazeným osobami, které tuto činnost využívají. Činnosti NDLA jsou navíc zcela hrazeny z veřejného rozpočtu a nikoli prostřednictvím odměn (90).

1.1.4.   
  Subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, který vytvořily orgány správních oblastí s cílem spojit státní zdroje za účelem splnění své povinnosti poskytovat elektronické učební materiály, je nehospodářské povahy

| (91) | Kontrolní úřad dospěl k závěru, že činnosti subjektu NDLA týkající se poskytování elektronických učebních materiálů úzce souvisejí s širším výukovým posláním orgánů správních oblastí a že jsou nehospodářské povahy. V následujícím textu Kontrolní úřad posuzuje otázku vznesenou Soudem ESVO. |
| --- | --- |

(91)

Kontrolní úřad dospěl k závěru, že činnosti subjektu NDLA týkající se poskytování elektronických učebních materiálů úzce souvisejí s širším výukovým posláním orgánů správních oblastí a že jsou nehospodářské povahy. V následujícím textu Kontrolní úřad posuzuje otázku vznesenou Soudem ESVO.

| (92) | Soud ESVO konstatoval, že z rozhodnutí není zřejmé, zda bezplatné poskytování elektronických učebních materiálů spadá do povinností orgánů správních oblastí nebo subjektu NDLA (91). Soud ESVO poznamenal, že Kontrolní úřad v rozhodnutí „odkazuje na norské právní předpisy a uvádí, že je v nich stanovena povinnost správních oblastí poskytovat žákům zdarma potřebné tištěné i elektronické učební materiály“ (92). Soud ESVO dále uvedl, že při posuzování samostatnosti NDLA toto rozhodnutí uvádí, že NDLA nemůže rozhodovat o účtování poplatků konečnému spotřebiteli „(...) vzhledem k tomu, že právní rámec ukládá NDLA povinnost poskytovat své služby zdarma“ (93). Rozsudek odkazuje rovněž na prohlášení Kontrolního úřadu při ústním jednání, že zákonnou povinnost poskytovat tuto službu zdarma mají orgány správních oblastí a že se rozhodly tuto službu poskytovat společně prostřednictvím subjektu NDLA (94). |
| --- | --- |

(92)

Soud ESVO konstatoval, že z rozhodnutí není zřejmé, zda bezplatné poskytování elektronických učebních materiálů spadá do povinností orgánů správních oblastí nebo subjektu NDLA (91). Soud ESVO poznamenal, že Kontrolní úřad v rozhodnutí „odkazuje na norské právní předpisy a uvádí, že je v nich stanovena povinnost správních oblastí poskytovat žákům zdarma potřebné tištěné i elektronické učební materiály“ (92). Soud ESVO dále uvedl, že při posuzování samostatnosti NDLA toto rozhodnutí uvádí, že NDLA nemůže rozhodovat o účtování poplatků konečnému spotřebiteli „(...) vzhledem k tomu, že právní rámec ukládá NDLA povinnost poskytovat své služby zdarma“ (93). Rozsudek odkazuje rovněž na prohlášení Kontrolního úřadu při ústním jednání, že zákonnou povinnost poskytovat tuto službu zdarma mají orgány správních oblastí a že se rozhodly tuto službu poskytovat společně prostřednictvím subjektu NDLA (94).

| (93) | S ohledem na tyto skutečnosti se Soud ESVO domnívá, že výše uvedená prohlášení v rozhodnutí představují implicitní rozpor vzhledem k tomu, že není zřejmé, kdo je klientem subjektu NDLA. |
| --- | --- |

(93)

S ohledem na tyto skutečnosti se Soud ESVO domnívá, že výše uvedená prohlášení v rozhodnutí představují implicitní rozpor vzhledem k tomu, že není zřejmé, kdo je klientem subjektu NDLA.

| (94) | Právní rámec, ve kterém NDLA působí, se skládá z celé řady různých prvků. Za prvé zahrnuje zákonné povinnosti orgánů správních oblastí, které jim ukládá vnitrostátní právo (jako je například školský zákon). Například novela školského zákona z roku 2007 (viz bod 20 výše) ukládá orgánům správních oblastí povinnost poskytovat žákům elektronické materiály zdarma. Za druhé zahrnuje různé správní akty, které byly přijaty s cílem umožnit orgánům správních oblastí tuto zákonnou povinnost plnit. Mezi tyto akty patřila usnesení (například usnesení přijatá orgány správních oblastí) a rovněž další správní akty, jako je například poskytnutí finančních prostředků ministerstvem školství a výzkumu v dubnu roku 2007. A konečně stanovy subjektu NDLA a jeho mandát před jejich vydáním převedly zákonnou povinnost orgánů správních oblastí na právní povinnost subjektu NDLA poskytovat elektronické materiály zdarma. |
| --- | --- |

(94)

Právní rámec, ve kterém NDLA působí, se skládá z celé řady různých prvků. Za prvé zahrnuje zákonné povinnosti orgánů správních oblastí, které jim ukládá vnitrostátní právo (jako je například školský zákon). Například novela školského zákona z roku 2007 (viz bod 20 výše) ukládá orgánům správních oblastí povinnost poskytovat žákům elektronické materiály zdarma. Za druhé zahrnuje různé správní akty, které byly přijaty s cílem umožnit orgánům správních oblastí tuto zákonnou povinnost plnit. Mezi tyto akty patřila usnesení (například usnesení přijatá orgány správních oblastí) a rovněž další správní akty, jako je například poskytnutí finančních prostředků ministerstvem školství a výzkumu v dubnu roku 2007. A konečně stanovy subjektu NDLA a jeho mandát před jejich vydáním převedly zákonnou povinnost orgánů správních oblastí na právní povinnost subjektu NDLA poskytovat elektronické materiály zdarma.

| (95) | Tento rámec byl popsán rovněž ve vyjádření norských orgánů ze dne 2. května 2013, v němž potvrzovaly i) zákonnou povinnost orgánů správních oblastí (viz oddíl 1 tohoto vyjádření), ii) povinnost usilovat o poskytování elektronických materiálů zdarma, uloženou správní radě subjektu NDLA ve fázi spolupráce ad hoc (viz první odrážka položky cílů výsledku v rámci mandátu (95)), a iii) to, že usnesení přijatá orgány správních oblastí zakládajících NDLA uváděla, že základním cílem NDLA je poskytovat elektronické materiály zdarma (viz s. 6 tohoto vyjádření). |
| --- | --- |

(95)

Tento rámec byl popsán rovněž ve vyjádření norských orgánů ze dne 2. května 2013, v němž potvrzovaly i) zákonnou povinnost orgánů správních oblastí (viz oddíl 1 tohoto vyjádření), ii) povinnost usilovat o poskytování elektronických materiálů zdarma, uloženou správní radě subjektu NDLA ve fázi spolupráce ad hoc (viz první odrážka položky cílů výsledku v rámci mandátu (95)), a iii) to, že usnesení přijatá orgány správních oblastí zakládajících NDLA uváděla, že základním cílem NDLA je poskytovat elektronické materiály zdarma (viz s. 6 tohoto vyjádření).

| (96) | Vzhledem k těmto skutečnostem se orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, rozhodly plnit svou zákonnou povinnost spočívající v bezplatném poskytování elektronických materiálů žákům tím, že založí subjekt NDLA pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, který bude fungovat v souladu s právním rámcem (včetně usnesení orgánů správních oblastí a stanov) a jehož úkolem bude umožnit orgánům správních oblastí plnit jejich zákonnou povinnost. |
| --- | --- |

(96)

Vzhledem k těmto skutečnostem se orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílely, rozhodly plnit svou zákonnou povinnost spočívající v bezplatném poskytování elektronických materiálů žákům tím, že založí subjekt NDLA pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi, který bude fungovat v souladu s právním rámcem (včetně usnesení orgánů správních oblastí a stanov) a jehož úkolem bude umožnit orgánům správních oblastí plnit jejich zákonnou povinnost.

| (97) | Subjekt NDLA lze souhrnně popsat jako subjekt pro spolupráci orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, který byl vytvořen s cílem umožnit orgánům správních oblastí, aby spojily své zdroje. Převážná většina orgánů správních oblastí se tedy rozhodla, že nákup a vývoj elektronických materiálů nebude provádět každý orgán zvlášť, ale že spojí své zdroje s cílem plnit svou zákonnou povinnost (tento typ spolupráce mezi orgány správních oblastí předpokládalo již samo ministerstvo školství a výzkumu, když v roce 2006 vyzvalo orgány správních oblastí, aby podaly žádost o financování). (96) Orgány správních oblastí tedy prostřednictvím tohoto subjektu pro spolupráci „vykonávají své pravomoci s cílem plnit své povinnosti vůči svému obyvatelstvu“
   (97). |
| --- | --- |

(97)

Subjekt NDLA lze souhrnně popsat jako subjekt pro spolupráci orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, který byl vytvořen s cílem umožnit orgánům správních oblastí, aby spojily své zdroje. Převážná většina orgánů správních oblastí se tedy rozhodla, že nákup a vývoj elektronických materiálů nebude provádět každý orgán zvlášť, ale že spojí své zdroje s cílem plnit svou zákonnou povinnost (tento typ spolupráce mezi orgány správních oblastí předpokládalo již samo ministerstvo školství a výzkumu, když v roce 2006 vyzvalo orgány správních oblastí, aby podaly žádost o financování). (96) Orgány správních oblastí tedy prostřednictvím tohoto subjektu pro spolupráci „vykonávají své pravomoci s cílem plnit své povinnosti vůči svému obyvatelstvu“
   (97).

| (98) | Norské orgány tuto skutečnost potvrdily ve svém vyjádření ze dne 31. března 2014, v němž zopakovaly, že spolupráce mezi orgány správních oblastí je nedílnou součástí snahy orgánů správních oblastí poskytovat v Norsku bezplatné veřejné vyšší sekundární vzdělávání. |
| --- | --- |

(98)

Norské orgány tuto skutečnost potvrdily ve svém vyjádření ze dne 31. března 2014, v němž zopakovaly, že spolupráce mezi orgány správních oblastí je nedílnou součástí snahy orgánů správních oblastí poskytovat v Norsku bezplatné veřejné vyšší sekundární vzdělávání.

| (99) | Pokud se týká problematiky rozpočtu, nemá NDLA rozhodovací pravomoc. Přestože jeho správní rada doporučuje úroveň financování v rámci rozpočtu na další rok, jedná se pouze o doporučení, které orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, zohlední při stanovení rozpočtu NDLA. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek a nákup, řídí se NDLA strategií veřejných nabídkových řízení, která byla přijata s cílem zajistit, aby byly veřejné zakázky subjektu NDLA plně v souladu se zákonem o zadávání veřejných zakázek (98). |
| --- | --- |

(99)

Pokud se týká problematiky rozpočtu, nemá NDLA rozhodovací pravomoc. Přestože jeho správní rada doporučuje úroveň financování v rámci rozpočtu na další rok, jedná se pouze o doporučení, které orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, zohlední při stanovení rozpočtu NDLA. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek a nákup, řídí se NDLA strategií veřejných nabídkových řízení, která byla přijata s cílem zajistit, aby byly veřejné zakázky subjektu NDLA plně v souladu se zákonem o zadávání veřejných zakázek (98).

| (100) | Obecnější pravomoci NDLA týkající se nákupu jsou vymezeny v jeho stanovách, které omezují rozsah nákupních činností NDLA na cíle, které byly pro NDLA stanoveny, konkrétně na nákup a vývoj elektronických učebních materiálů (99). Subjekt NDLA musí být samozřejmě schopen plnit své úkoly efektivně, a postrádalo by proto smysl, aby se orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, nebo dozorčí rada zabývaly například každým jednotlivým nákupem elektronických učebních materiálů. Proto je ve stanovách zakotvena určitá míra samostatnosti NDLA při výkonu běžných činností, zejména ve vztahu k nákupu; tato samostatnost je však omezena úkoly, kterými byl subjekt NDLA pověřen, a jeho rozpočtem (tj. nesmí přesáhnout hranice toho, co je nezbytné ke splnění zákonných požadavků, které stát ukládá orgánům správních oblastí) (100). |
| --- | --- |

(100)

Obecnější pravomoci NDLA týkající se nákupu jsou vymezeny v jeho stanovách, které omezují rozsah nákupních činností NDLA na cíle, které byly pro NDLA stanoveny, konkrétně na nákup a vývoj elektronických učebních materiálů (99). Subjekt NDLA musí být samozřejmě schopen plnit své úkoly efektivně, a postrádalo by proto smysl, aby se orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, nebo dozorčí rada zabývaly například každým jednotlivým nákupem elektronických učebních materiálů. Proto je ve stanovách zakotvena určitá míra samostatnosti NDLA při výkonu běžných činností, zejména ve vztahu k nákupu; tato samostatnost je však omezena úkoly, kterými byl subjekt NDLA pověřen, a jeho rozpočtem (tj. nesmí přesáhnout hranice toho, co je nezbytné ke splnění zákonných požadavků, které stát ukládá orgánům správních oblastí) (100).

| (101) | A konečně je třeba zmínit, že judikatura Soudního dvora jasně stanoví, že není na místě oddělovat nákupní činnost „od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti“ (101). Z toho vyplývá, že do té míry, do níž jsou činnosti NDLA v oblasti bezplatného poskytování elektronických učebních materiálů považovány za činnosti nehospodářské povahy, budou za činnosti nehospodářské povahy považovány i veškeré související nákupní činnosti. Vzhledem k tomu, že ze stanov jasně vyplývá, že subjekt NDLA může nakupovat pouze zboží nebo služby, které jsou nezbytné pro plnění jeho cíle (tj. bezplatného poskytování elektronických učebních materiálů), se budou tyto nákupní činnosti nutně vztahovat k nehospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(101)

A konečně je třeba zmínit, že judikatura Soudního dvora jasně stanoví, že není na místě oddělovat nákupní činnost „od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti“ (101). Z toho vyplývá, že do té míry, do níž jsou činnosti NDLA v oblasti bezplatného poskytování elektronických učebních materiálů považovány za činnosti nehospodářské povahy, budou za činnosti nehospodářské povahy považovány i veškeré související nákupní činnosti. Vzhledem k tomu, že ze stanov jasně vyplývá, že subjekt NDLA může nakupovat pouze zboží nebo služby, které jsou nezbytné pro plnění jeho cíle (tj. bezplatného poskytování elektronických učebních materiálů), se budou tyto nákupní činnosti nutně vztahovat k nehospodářské činnosti.

| (102) | Ze skutečností uvedených v oddíle I.4.6 výše je zřejmé, že NDLA nemá žádné zaměstnance ani žádné vlastní prostory nebo infrastrukturu. Většinu jeho pracovníků tvoří zaměstnanci orgánů správních oblastí, kteří jsou subjektu NDLA na určitou dobu přiděleni (buď na plný, nebo na částečný úvazek). NDLA poté jednoduše proplatí příslušnému orgánu správní oblasti čas, který jeho zaměstnanec odpracoval na projektech NDLA. Zbytek pracovníků tvoří externí poradci, kteří podali vítězné nabídky při postupech zadávání veřejných zakázek, které NDLA financuje ze svého rozpočtu. NDLA proto na jedné straně nemá kontrolu nad náklady na většinu svých zaměstnanců, a na druhé straně má omezenou pravomoc rozhodovat o službách, na něž vyhlašuje výběrové řízení, neboť je vázán svou strategií veřejné soutěže a jeho rozhodnutí podléhají konečné kontrole orgánů správních oblastí prostřednictvím dozorčí rady. V důsledku těchto skutečností má NDLA jen velmi nízkou míru samostatnosti v oblasti infrastruktury a personálního obsazení. |
| --- | --- |

(102)

Ze skutečností uvedených v oddíle I.4.6 výše je zřejmé, že NDLA nemá žádné zaměstnance ani žádné vlastní prostory nebo infrastrukturu. Většinu jeho pracovníků tvoří zaměstnanci orgánů správních oblastí, kteří jsou subjektu NDLA na určitou dobu přiděleni (buď na plný, nebo na částečný úvazek). NDLA poté jednoduše proplatí příslušnému orgánu správní oblasti čas, který jeho zaměstnanec odpracoval na projektech NDLA. Zbytek pracovníků tvoří externí poradci, kteří podali vítězné nabídky při postupech zadávání veřejných zakázek, které NDLA financuje ze svého rozpočtu. NDLA proto na jedné straně nemá kontrolu nad náklady na většinu svých zaměstnanců, a na druhé straně má omezenou pravomoc rozhodovat o službách, na něž vyhlašuje výběrové řízení, neboť je vázán svou strategií veřejné soutěže a jeho rozhodnutí podléhají konečné kontrole orgánů správních oblastí prostřednictvím dozorčí rady. V důsledku těchto skutečností má NDLA jen velmi nízkou míru samostatnosti v oblasti infrastruktury a personálního obsazení.

| (103) | V případech, kdy předmětnou činnost provádějí jiné subjekty než samotný stát, je mimo jiné nutné zodpovědět otázku, zda příjemce prostředků (veřejných nebo soukromých), podléhá kontrole státu, a zejména zda příjemce pouze aplikuje zákon a nemá možnost ovlivňovat zákonné podmínky dané služby (tj. výši příspěvků, využívání finančních prostředků a určování rozsahu plnění) (102). Pokud má příjemce naopak vůči státu značný prostor pro vlastní uvážení, pokud jde o obchodní parametry své činnosti (např. ceny, náklady, aktiva a zaměstnanci), je pravděpodobnější, že představuje podnik. |
| --- | --- |

(103)

V případech, kdy předmětnou činnost provádějí jiné subjekty než samotný stát, je mimo jiné nutné zodpovědět otázku, zda příjemce prostředků (veřejných nebo soukromých), podléhá kontrole státu, a zejména zda příjemce pouze aplikuje zákon a nemá možnost ovlivňovat zákonné podmínky dané služby (tj. výši příspěvků, využívání finančních prostředků a určování rozsahu plnění) (102). Pokud má příjemce naopak vůči státu značný prostor pro vlastní uvážení, pokud jde o obchodní parametry své činnosti (např. ceny, náklady, aktiva a zaměstnanci), je pravděpodobnější, že představuje podnik.

| (104) | Stěžovatel uvedl, že subjekt NDLA by měl být považován za podnik odlišný od státu nebo od orgánů správních oblastí, od nichž obdržel předmětné finanční prostředky. Na základě informací poskytnutých Kontrolnímu úřadu je však zřejmé, že NDLA je nedílnou součástí veřejné správy a v každém případě podléhá přísné kontrole státu. Podle stávající judikatury podléhá hospodářský subjekt kontrole orgánů veřejné moci (a tudíž není nezávislý na státu), pokud mu byl uložen úkol podle zákona a pokud orgány veřejné moci určují jak náklady, tak výnosy z jeho činnosti (103). V tomto ohledu Kontrolní úřad konstatuje, že orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, založily – s ohledem na požadavek stanovený v revidovaném státním rozpočtu na rok 2006 – NDLA jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi a uložily mu úkol tím, že každý z nich přijal totožné usnesení. |
| --- | --- |

(104)

Stěžovatel uvedl, že subjekt NDLA by měl být považován za podnik odlišný od státu nebo od orgánů správních oblastí, od nichž obdržel předmětné finanční prostředky. Na základě informací poskytnutých Kontrolnímu úřadu je však zřejmé, že NDLA je nedílnou součástí veřejné správy a v každém případě podléhá přísné kontrole státu. Podle stávající judikatury podléhá hospodářský subjekt kontrole orgánů veřejné moci (a tudíž není nezávislý na státu), pokud mu byl uložen úkol podle zákona a pokud orgány veřejné moci určují jak náklady, tak výnosy z jeho činnosti (103). V tomto ohledu Kontrolní úřad konstatuje, že orgány správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, založily – s ohledem na požadavek stanovený v revidovaném státním rozpočtu na rok 2006 – NDLA jako subjekt pro spolupráci mezi jednotlivými správními oblastmi a uložily mu úkol tím, že každý z nich přijal totožné usnesení.

| (105) | Orgány správních oblastí mají navíc kontrolu nad nákladovými parametry uvedených činností vzhledem k tomu, že tyto náklady jsou omezeny příspěvky jednostranně stanovenými orgány správních oblastí prostřednictvím běžných rozpočtových procesů. NDLA navíc nemůže přijímat rozhodnutí týkající se nákladů na jeho zaměstnance nebo finančních prostředků, neboť orgány správních oblastí i) rozhodují o přidělení potřebných zaměstnanců, a ii) poskytují prostory i technické vybavení. A konečně NDLA nemá žádné pravomoci v oblasti stanovení poplatků konečným zákazníkům (tj. žákům nebo školám) vzhledem k tomu, že právní rámec zavazuje NDLA k poskytování bezplatných služeb. |
| --- | --- |

(105)

Orgány správních oblastí mají navíc kontrolu nad nákladovými parametry uvedených činností vzhledem k tomu, že tyto náklady jsou omezeny příspěvky jednostranně stanovenými orgány správních oblastí prostřednictvím běžných rozpočtových procesů. NDLA navíc nemůže přijímat rozhodnutí týkající se nákladů na jeho zaměstnance nebo finančních prostředků, neboť orgány správních oblastí i) rozhodují o přidělení potřebných zaměstnanců, a ii) poskytují prostory i technické vybavení. A konečně NDLA nemá žádné pravomoci v oblasti stanovení poplatků konečným zákazníkům (tj. žákům nebo školám) vzhledem k tomu, že právní rámec zavazuje NDLA k poskytování bezplatných služeb.

| (106) | To znamená, že NDLA při výkonu své činnosti pouze dodržuje zákon a nemůže ovlivnit výši příspěvků, využití finančních prostředků ani určování rozsahu plnění tak, jak by to mohl činit komerční hospodářský subjekt. NDLA je naopak nedílnou součástí veřejné správy orgánů správních oblastí a lze tedy říci, že podléhá státní kontrole. |
| --- | --- |

(106)

To znamená, že NDLA při výkonu své činnosti pouze dodržuje zákon a nemůže ovlivnit výši příspěvků, využití finančních prostředků ani určování rozsahu plnění tak, jak by to mohl činit komerční hospodářský subjekt. NDLA je naopak nedílnou součástí veřejné správy orgánů správních oblastí a lze tedy říci, že podléhá státní kontrole.

| (107) | Jak je objasněno výše, nemůže NDLA o své vůli rozšířit rozsah svých činností. To je konečnou odpovědností orgánů správních oblastí, které rozhodují o činnosti NDLA buď prostřednictvím svých usnesení, nebo prostřednictvím dozorčí rady (104). Rozpočet stanovují orgány správních oblastí (na základě doporučení správní rady) a subjektu NDLA mohou vzniknout náklady pouze na základě provádění postupu zadávání veřejných zakázek na služby nebo zboží, které jsou nezbytné k provádění jeho činností. A konečně orgány správních oblastí mohou správní radu vždy přehlasovat, tj. NDLA nemá pravomoc umožňující rozšiřovat rozsah jeho činností ani možnost finančně zavazovat orgány správních oblastí nad dohodnutý rámec svých činností. |
| --- | --- |

(107)

Jak je objasněno výše, nemůže NDLA o své vůli rozšířit rozsah svých činností. To je konečnou odpovědností orgánů správních oblastí, které rozhodují o činnosti NDLA buď prostřednictvím svých usnesení, nebo prostřednictvím dozorčí rady (104). Rozpočet stanovují orgány správních oblastí (na základě doporučení správní rady) a subjektu NDLA mohou vzniknout náklady pouze na základě provádění postupu zadávání veřejných zakázek na služby nebo zboží, které jsou nezbytné k provádění jeho činností. A konečně orgány správních oblastí mohou správní radu vždy přehlasovat, tj. NDLA nemá pravomoc umožňující rozšiřovat rozsah jeho činností ani možnost finančně zavazovat orgány správních oblastí nad dohodnutý rámec svých činností.

2.   ZÁVĚR

| (108) | Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že NDLA se nezabývá hospodářskými činnostmi a že jeho financování proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

(108)

Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že NDLA se nezabývá hospodářskými činnostmi a že jeho financování proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Financování NDLA nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Formální šetření této záležitosti se tímto ukončuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 26. června 2014.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Frank BÜCHEL

člen kolegia

---

(1)  Úř. věst. C 229, 8.8.2013, s. 31. a dodatek EHP č. 44, 8.8.2013, s. 19.

1

(2)  Úř. věst. C 92, 29.3.2012, s. 3. a dodatek EHP č. 18, 29.3.2012, s. 3.

2

(3)  Věc E-1/12 Den norske Forleggerforening v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO [2012], s. 1040.

3

Den norske Forleggerforening

Kontrolní úřad ESVO

(4)  Úř. věst. C 229, 8.8.2013, s. 31. a dodatek EHP č. 44, 8.8.2013, s. 19.

4

(5)  LOV-1992-09-25-107 (Lov om kommuner og fylkeskommuner (kommuneloven)).

5

(6)  V norštině: „Kunnskapsløftet“.

6

Kunnskapsløftet

(7)  LOV-2008-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (Opplæringslova)).

7

(8)  St. prp. č. 1 – dodatek č. 1 k usnesení parlamentu (2005–2006) o změnách navrhovaného státního rozpočtu na rok 2006 (v norštině: „For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006“).

8

(9)  Návrh č. 36 předložený Odelstingu (1996–1997), viz s. 171.

9

(10)  Nyní zrušený LOV-1974-06-21-55 (Lov om videregående opplæring), viz odst. 3 § 35.

10

(11)  Viz návrh č. 36 předložený Odelstingu (1996–1997) s. 171 (v norštině: „Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert.“) a rovněž dopis norské vlády ze dne 19. června 2006, který stanoví podmínky a důvody udělení grantu ve výši 50 milionů NOK na elektronické učební vybavení: http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/andre/brev/-utvalgte_brev/2006/digitale-laremidler-i-videregaende-oppla.html?id=91754.

11

Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert

(12)  LOV-1998-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)), neoficiální překlad pododst. 9 § 3-1 zákona o vzdělávání, uvedený norskými orgány v dopise ze dne 2. května 2013 (dokument č. 691771), který v norštině zní „Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift. (...)“.

12

Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift

(13)  Viz příloha 2 stížnosti, Doplněk ke státnímu rozpočtu (St. prp. č.. 66 (2005-2006)), s. 21, kapitola 225, položka 62 (dokument č. 553728).

13

(14)  Viz příloha 3 (dokument č. 553729): Dopis ministerstva školství a výzkumu ze dne 19. června 2006 se lhůtou pro žádost o grant do 15. srpna 2006.

14

(15)  Viz příloha 15 (dokument č. 553808) stížnosti: zpráva administrativního vedoucího oddělení vzdělávání a odborné přípravy orgánu správní oblasti Sogn og Fjordane, viz odkaz http://www.sfj.no/sff/K2PUB.nsf/viewAttachments/C1256B3B0048DA1DC12576320029B7D6/$FILE/09039906.pdf

15

(16)  Viz výroční zpráva NDLA za rok 2012 (dokument č. 672038), s. 5, přiložená k vyjádření norských orgánů ze dne 6. května 2013. Originální text v norštině „Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler, (...)“.

16

Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler

(17)  Viz příloha 11 stížnosti: plán projektu NDLA ze dne 16. února 2007 (dokument č. 553952), s. 3.

17

(18)  VGI znamená „Videregående no. 1“ a vztahuje se k prvnímu ze tří školních roků sekundárního vzdělávání podle nové reformy „Kunnskapsløftet“ z roku 2006, viz informace na webových stránkách norského ředitelství pro vzdělávání a odbornou přípravu http://www.udir.no/Vurdering/Vitnemal-og-kompetansebevis/Artikler_vitnemal/Foring-av-vitnemal-og-kompetansebevis-for-videregaende-opplaring-i-Kunnskapsloftet-2014/12-Dispensasjoner-og-forsok-innvilget-av-Utdanningsdirektoratet-1/.

18

(19)  Viz příloha 4 stížnosti, dopis ministerstva školství a výzkumu orgánům správních oblastí ze dne 20. dubna 2007 (dokument č. 553730), viz třetí odstavec na s. 1 a čtvrtý odstavec na s. 2.

19

(20)  Viz vyjádření norských orgánů ze dne 9. září 2010 (dokument č. 568942), s. 6–8, viz zejména tabulka uvedená na s. 6.

20

(21)  Viz rozdělení rozpočtu St. prp. č. 1 (2006-2007) „žlutá kniha“ na adrese: http://www.regjeringen.no/nb/dep/fin/dok/regpubl/stprp/20062007/stprp-nr-1-2006-2007-/10/4.html?id=298021

21

(22)  Viz vyjádření norských orgánů ze dne 9.9.2010 (dokument č. 568942), s. 6–8, viz zejména tabulka uvedená na s. 6.

22

(23)  Viz bod 31 níže.

23

(24)  Dle informací kontrolního úřadu se metoda přidělování oproti letům 2013 a 2014 nezměnila.

24

(25)  Číselné údaje poskytla norská vláda dne 9.9.2010 (dokument č. 568942), s. 8.

25

(26)  Viz výroční zpráva za rok 2011, položka 5.4.1 (dokument č. 672037).

26

(27)  Tamtéž.

27

(28)  Viz výroční zpráva za rok 2012, položka 6.1 (dokument č. 672038).

28

(29)  Viz příloha 15 stížnosti (dokument č. 553808); zpráva administrativního vedoucího oddělení vzdělávání a odborné přípravy orgánu správní oblasti Sogn og Fjordane, viz hlavička Financování a expanze na s. 7.

29

(30)  Viz odpověď norských orgánů ze dne 31. března 2014 (dokument č. 703980 a 703991) a přílohy 5–22 (dokument č. 703987).

30

(31)  Soud ESVO konstatoval, že ve stanovách subjektu NDLA byl vstup formalizované spolupráce v platnost stanoven na 1. července 2009 (věc E-1/12 Den norske Forleggerforening, bod 115 (uvedená výše)). Soud ESVO zároveň konstatoval, že dopis norských orgánů uváděl jako datum, kdy vstoupí spolupráce mezi jednotlivými správními oblastmi v platnost, 1. leden 2010 (Soud ESVO odkazuje na vyjádření Norska ze dne 9. září 2010, s. 3). S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že subjekt NDLA fungoval jako subjekt spolupráce ad hoc již před svým formálním založením, konstatoval Soud ESVO, že Kontrolní úřad měl zkoumat dopady organizačních změn a právního statusu subjektu NDLA na jeho rozhodovací proces a zdroje financování. Soud ESVO rovněž konstatoval, že Kontrolní úřad měl zkoumat změny organizačního a právního postavení NDLA v průběhu času (Věc E-1/12 Den norske Forleggerforening, bod 117 (uvedená výše)).

31

Den norske Forleggerforening

ad hoc

Den norske Forleggerforening

(32)  Datum žádosti 18 orgánů správních oblastí o grant.

32

(33)  Viz příloha 11 stížnosti, plán projektu NDLA ze dne 16. února 2007 (dokument č. 553952) s. 14.

33

(34)  V norštině: „Forum for fylkesutdanningssjefer“.

34

Forum for fylkesutdanningssjefer

(35)  Viz dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991), s. 7.

35

(36)  Vyjádření norských orgánů ze dne 6.5.2013 (dokument č. 672024).

36

(37)  Plán projektu NDLA, první a druhá odrážka pod hlavičkou 2.2.

37

(38)  Přijaté rozhodnutí uvádělo toto: „Orgán správní oblasti Hordaland je právně zodpovědný za subjekt NDLA v zastoupení ostatních orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí“ (neoficiální překlad).

38

Orgán správní oblasti Hordaland je právně zodpovědný za subjekt NDLA v zastoupení ostatních orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí

(39)  Dopis norských orgánů ze dne 6.5.2013 (dokument č. 672024), s. 6, druhý až poslední bod.

39

(40)  Stanovy, viz příloha 10 stížnosti (dokument č. 553953), která potvrzuje, že ke vstupu v platnost došlo dne 1.7.2009

40

(41)  Viz dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991).

41

(42)  Pozměněné stanovy z roku 2012 (viz dokumenty č. 703991 a 709565). Hordaland byl první správní oblastí, jehož orgány přijaly pozměněné stanovy (dne 16.1.2012), a Østfold poslední správní oblastí, jehož orgány tak učinily (dne 25.10.2012); viz e-mail norských orgánů ze dne 2.6.2014 (dokument č. 709742).

42

(43)  V norštině „representantskapet“ (nebo „Styret“ ve verzi stanov z roku 2012).

43

(44)  Viz poznámku 327 právního komentáře k § 27 zákona o místní samosprávě, Gyldendals rettsdata, Jan Fridthjof Bern, ze dne 8.3.2012.

44

(45)  V norštině: „Driftsstyret“ (nebo „Arbeidsutvalg“ ve verzi stanov z roku 2012).

45

Driftsstyret

(46)  Další podrobnosti týkající se záležitostí financování a rozpočtu NDLA viz bod 51 níže.

46

(47)  Viz odpověď norských orgánů ze dne 31. března 2014 (dokument č. 703980 a 703991) a přílohy 5–22 (dokument č. 703987). V odpovědi Norska ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991) je uvedeno, že orgány dvou správních oblastí Sogn og Fjordane a Telemark ve svých usneseních nesprávně zmiňují datum 1.1.2010. Norské orgány rovněž uvádějí, že i když orgán správní oblasti Troms z praktických důvodů ve svém rozhodnutí uvádí, že založení tohoto subjektu pro spolupráci vstoupilo v platnost dne 1.1.2010, správné datum mělo být 1.7.2009.

47

(48)  Vyjádření norských orgánů ze dne 6.5.2013 (dokument č. 672024).

48

(49)  Zdroj financování NDLA byl podrobně rozepsán v oddíle 4.3 výše.

49

(50)  V norštině: „fylkestinget“.

50

fylkestinget

(51)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

51

(52)  Viz vyjádření norských orgánů ze dne 7. března 2011 (dokument č. 589528), s. 54.

52

(53)  Tato omezená samostatnost ve vztahu k běžným činnostem NDLA je podrobněji analyzována v oddíle hodnocení níže.

53

(54)  Orgán správní oblasti Hordaland funguje v zastoupení všech orgánů správních oblastí, jež se na tomto projektu podílejí, jako právní subjekt odpovědný za podepisování smluv.

54

(55)  Viz odpověď Norska ze dne 31. 3. 2014 (dokument č. 703991).

55

(56)  Podle informací poskytnutých norskými orgány byly stanovy v roce 2012 mírně pozměněny (dokumenty č. 703991 a 709565).

56

(57)  V norštině: „Buskerud, Telemark, og Vestfold“-innkjøp.

57

Buskerud, Telemark, og Vestfold

(58)  Viz vyjádření norských orgánů ze dne 4.3.2011 (dokument č. 672032), které bylo přiloženo k připomínce k rozhodnutí o zahájení řízení.

58

(59)  V době tohoto vyjádření se správní oblast Akershus dosud znovu nepřipojila k NDLA.

59

(60)  Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 12. a dodatek EHP č. 34, 13.6.2013, s. 1.

60

(61)  Věc C-49/07 MOTOE [2008] Sb. rozh. I-4863, bod 27.

61

MOTOE

(62)  Věc C-280/00 Altmark Trans a Regierungsprasidium Magdeburg [2003] Sb. rozh. I-7747.

62

Altmark Trans a Regierungsprasidium Magdeburg

(63)  Směrnice o průhlednosti (směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17), začleněná do bodu 1a přílohy XV Dohody o EHP; Úř. věst. L 266, 11.10.2007, s. 15. a dodatek EHP č. 48, 11.10.2007, s. 12. vstup v platnost 9.6.2007).

63

(64)  Věc C-41/90 Höfner a Elser [1991] Sb. rozh. I-1979, bod 21.

64

Věc

41/90 Höfner a Elser

bod 21

(65)  Věc C-35/96 Komise v. Itálie (CNSD) [1998] Sb. rozh. I-3851, bod 36.

65

Komise v. Itálie (CNSD)

(66)  Spojené věci C-159/91 a C-160/91 Poucet a Pistre [1993] Sb. rozh. I-637.

66

Poucet a Pistre

(67)  Věc E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] Sb. rozh. Soudního dvora ESVO 64.

67

Private Barnehagers Landsforbund

(68)  Tamtéž, bod 80.

68

(69)  Věc C-160/91 Poucet [1993] Sb. rozh. I-637.

69

Poucet

(70)  Věc C-180/98 Pavlov [2000] Sb. rozh. I-6497.

70

Pavlov

(71)  Věc E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (uvedená výše).

71

Private Barnehagers Landsforbund

(72)  Věc 263/86 Humbel [1988] Sb. rozh. 5383, body 14-21.

72

Humbel

(73)  Věc C-318/05 Komise v. Německo, [2007] Sb. rozh. I-6957.

73

Komise v. Německo

(74)  Tamtéž, bod 68.

74

(75)  Věc 263/86 Humbel (uvedená výše), bod 18.

75

Humbel

(76)  Tamtéž, bod 18; věc E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] Sb. rozh. ESVO 64, bod 82; rozhodnutí Komise N 118/2000 Francie – Aide aux clubs sportifs professionnels (Úř. věst. C 333, 28.11.2001, s. 6).

76

Private Barnehagers Landsforbund

Francie – Aide aux clubs sportifs professionnels

(77)  Viz dopis norských orgánů ze dne 29. listopadu 2013 (dokument č. 691769).

77

(78)  C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] Sb. rozh. I-691, bod 31.

78

Cisal die Battistello Venanzi

(79)  Viz vyjádření stěžovatele k rozhodnutí o zahájení řízení, bod 46 (dokument č. 679680).

79

(80)  Viz vyjádření stěžovatele k rozhodnutí o zahájení řízení, bod 8 (dokument č. 679680).

80

(81)  Viz bod (70) výše.

81

(82)  Věc E-1/12 Den norske Forleggerforening (uvedená výše), bod. 117.

82

Den norske Forleggerforening

(83)  To potvrzuje vyjádření norských orgánů ze dne 2.5.2013 (dokument č. 672024) na s. 6.

83

(84)  Viz plán projektu NDLA; příloha 11 stížnosti (dokument č. 553952), s. 2.

84

(85)  Stanovy, viz příloha 10 stížnosti (dokument č. 553953).

85

(86)  Viz plán projektu; příloha 11 stížnosti (dokument č. 553952), bod 2.2 „cíl výsledku“, odrážka č. 1, s. 4.

86

(87)  Dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991), s. 7-8; tato informace byla potvrzena.

87

(88)  Viz plán projektu; příloha 11 stížnosti (dokument č. 553952), bod 3.1 „úkol související s řízením projektu“, s. 5, a stanovy.

88

(89)  Dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991), s. 11.

89

(90)  Věc E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (uvedená výše), body 80–83.

90

Private Barnehagers Landsforbund

(91)  Věc E-1/12 Den norske Forleggerforening (uvedená výše), body 121–123.

91

Den norske Forleggerforening

(92)  Soud ESVO se pravděpodobně odvolává na bod 12 a poznámku pod čarou 4 zrušeného rozhodnutí, podle něhož „§ 3-1 a 4 A-3 zákona o vzdělávání stanoví, že orgán správní oblasti odpovídá za to, že žákům budou zdarma poskytovány potřebné tištěné i elektronické učební materiály a rovněž elektronické vybavení.“

92

§ 3-1 a 4 A-3 zákona o vzdělávání stanoví, že orgán správní oblasti odpovídá za to, že žákům budou zdarma poskytovány potřebné tištěné i elektronické učební materiály a rovněž elektronické vybavení

(93)  Soud ESVO odkazuje na bod 45 zrušeného rozhodnutí v bodě 121 rozsudku.

93

(94)  Věc E-1/12 Den norske Forleggerforening (uvedená výše), bod 123.

94

Den norske Forleggerforening

(95)  Doplněk 24 (dokument č. 703987), s. 93.

95

(96)  Viz příloha 3 (dokument č. 553729); dopis ministerstva školství a výzkumu ze dne 19. června 2006.

96

(97)  Věc E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (uvedená výše), bod 80.

97

Private Barnehagers Landsforbund

(98)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlig anskaffelse (anskaffelsesloven)).

98

(99)  Nákupy subjektu NDLA jsou omezeny rovněž dostupností finančních prostředků v rozpočtu vzhledem k tomu, že stanovy neumožňují subjektu NDLA uzavírat úvěrové dohody ani dohody o financování.

99

(100)  Dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991), s. 13. Tato omezení se rovněž částečně odrážejí v zákoně o místní samosprávě. V bílé knize Ot. prp. č. 42 (1991–92), s. 112 je uvedeno, že „na radu mohou být přeneseny pouze funkce vztahující se přímo k činnosti, jejímž prováděním byl subjekt pro spolupráci pověřen“. Je rovněž jasně stanoveno, že zákon o místní samosprávě omezuje přenesení pravomocí u některých rozhodnutí, jakými jsou například rozhodnutí týkající se ekonomického plánu (oddíl 44, č. 6) a ročního rozpočtu (oddíl 45 č. 2); tato ustanovení se týkají i vztahů mezi orgány správních oblastí.

100

na radu mohou být přeneseny pouze funkce vztahující se přímo k činnosti, jejímž prováděním byl subjekt pro spolupráci pověřen

(101)  Věc C-205/03P FENIN v. Komise, Sb. rozh. [2006] II–6295, bod 26.

101

FENIN

Komise

(102)  Věc C-160/91 Poucet (uvedená výše), body 15 a 18; spojené věci C-264/01, C-306/01 a C-355/01 AOK Bundesverband a další [2004] Sb. rozh. I–2493, body 46–57; věc C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] Sb. rozh. I–691, body 31–46. Tyto případy se týkají zdravotního a sociálního pojištění. Nicméně skutečnost, že Komise na tyto případy výslovně odkazuje v souvislosti se svobodnými povoláními, naznačuje, že toto posouzení lze uplatnit obecně (viz sdělení Komise„Zpráva o hospodářské soutěži u svobodných povolání“ ze dne 9.2.2004 (KOM(2004) 83 v konečném znění, pozn. pod čarou 22).

102

Poucet

AOK Bundesverband a další

Cisal die Battistello Venanzi

(103)  Spojené věci C-264/01, C-306/01 a C-355/01 AOK Bundesverband a další [2004] Sb. rozh. I–2493, bod. 52; věc C-160/91 Poucet (uvedená výše), body 11 a 12.

103

AOK Bundesverband a další

Poucet

(104)  Viz dopis norských orgánů ze dne 31.3.2014 (dokument č. 703991), s. 10, kde je uvedeno následující: „[v] důsledku této skutečnosti nebude mít správní rada pravomoc rozšiřovat rozsah činnosti NDLA bez podpory dozorčí rady.“

104

---

Opravy

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/60

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 140/2014 ze dne 13. února 2014, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka spinetoram a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(
  Úřední věstník Evropské unie L 44 ze dne 14. února 2014
  )

Strana 39, příloha II týkající se změny části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, sedmý sloupec nazvaný „Zvláštní ustanovení“, pátý odstavec:

místo:

„do 31. prosince 2014“,

má být:

„do šesti měsíců od přijetí souvisejících pokynů pro hodnocení izomerů“.

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/60

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 447/2014 ze dne 2. května 2014 o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 132 ze dne 3. května 2014
  )

Strana 47, čl. 43 odst. 1 písm. a):

místo:

„jestliže vznikly příjemci z členského státu a byly uhrazeny v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2022; nebo“,

má být:

„jestliže vznikly příjemci z členského státu a byly uhrazeny v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2023; nebo“.

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/61

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů

(
  Úřední věstník Evropské unie L 190 ze dne 12. července 2006
  )

| 1) | Strana 59, příloha V, část 1, seznam A, kód A4110, druhá odrážka: |
| --- | --- |

1)

Strana 59, příloha V, část 1, seznam A, kód A4110, druhá odrážka:

místo:

| „— | jakýkoliv kongener polychlorovaných dibenzodioxinů“, |
| --- | --- |

„—

jakýkoliv kongener polychlorovaných dibenzodioxinů“,

má být:

| „— | jakýkoliv kongener polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů“. |
| --- | --- |

„—

jakýkoliv kongener polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů“.

| 2) | Strana 60, příloha V, část 1, seznam B, kód B1080: |
| --- | --- |

2)

Strana 60, příloha V, část 1, seznam B, kód B1080:

místo:

| „B1080 | Zinkový popel a zbytky včetně zbytků slitin zinku v dispergovatelné formě, pokud neobsahují složky uvedené v příloze I v takových koncentracích, že by projevovaly vlastnosti uvedené v příloze III nebo že by vykazovaly nebezpečnou vlastnost H4.3 (2)“, |
| --- | --- |

„B1080

Zinkový popel a zbytky včetně zbytků slitin zinku v dispergovatelné formě, pokud neobsahují složky uvedené v příloze I v takových koncentracích, že by projevovaly vlastnosti uvedené v příloze III nebo že by vykazovaly nebezpečnou vlastnost H4.3 (2)“,

má být:

| „B1080 | Zinkový popel a zbytky včetně zbytků slitin zinku v dispergovatelné formě, pokud neobsahují složky uvedené v příloze I v takových koncentracích, že by projevovaly vlastnosti uvedené v příloze III (2)“. |
| --- | --- |

„B1080

Zinkový popel a zbytky včetně zbytků slitin zinku v dispergovatelné formě, pokud neobsahují složky uvedené v příloze I v takových koncentracích, že by projevovaly vlastnosti uvedené v příloze III (2)“.

---

| 22.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/61

---

Oprava směrnice Rady 1993/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů

(
  Úřední věstník Evropské unie L 182 ze dne 16. července 1999
  )

(Zvláštní vydání v češtině, kapitola 15, svazek 4, s. 228)

Strana 231, č. 3 odst. 2 druhá odrážka:

místo:

| „— | používání vhodných inertních odpadů při terénních úpravách, rekonstrukcích a zavážkách nebo pro stavební účely,“, |
| --- | --- |

„—

používání vhodných inertních odpadů při terénních úpravách, rekonstrukcích a zavážkách nebo pro stavební účely,“,

má být:

| „— | používání vhodných inertních odpadů při terénních úpravách, rekonstrukcích a zavážkách nebo pro stavební účely na skládkách,“. |
| --- | --- |

„—

používání vhodných inertních odpadů při terénních úpravách, rekonstrukcích a zavážkách nebo pro stavební účely na skládkách,“.

---