# Europeiska unionens L 282/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 282 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången28 oktober 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 282

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången28 oktober 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1930 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller kriterier för fastställandet av nivån på finansiella korrigeringar och för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar, och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1931 av den 23 oktober 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Huile d'olive de Nice [SUB]) | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1932 av den 26 oktober 2015 om tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser inom ramen för den tullkvot som öppnats genom förordning (EG) nr 1918/2006 för olivolja med ursprung i Tunisien fram till slutet av kvotåret 2015 | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/1933 av den 27 oktober 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för polycykliska aromatiska kolväten i kakaofibrer, bananchips, kosttillskott, torkade örter och torkade kryddor (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 av den 27 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 14 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1935 av den 27 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 32 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens delegerade beslut (EU) 2015/1936 av den 8 juli 2015 om tillämpliga system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda för ventilationskanaler och ventilationsrör i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/1937 av den 21 oktober 2015 om inrättande av en oberoende rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd | 37 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/1938 av den 27 augusti 2015 om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27) | 41 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1930 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller kriterier för fastställandet av nivån på finansiella korrigeringar och för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar, och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 665/2008

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1931 av den 23 oktober 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Huile d'olive de Nice [SUB])

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1932 av den 26 oktober 2015 om tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser inom ramen för den tullkvot som öppnats genom förordning (EG) nr 1918/2006 för olivolja med ursprung i Tunisien fram till slutet av kvotåret 2015

10

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/1933 av den 27 oktober 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för polycykliska aromatiska kolväten i kakaofibrer, bananchips, kosttillskott, torkade örter och torkade kryddor (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 av den 27 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

14

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1935 av den 27 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

32

BESLUT

*

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2015/1936 av den 8 juli 2015 om tillämpliga system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda för ventilationskanaler och ventilationsrör i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  )

1

34

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/1937 av den 21 oktober 2015 om inrättande av en oberoende rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd

37

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/1938 av den 27 augusti 2015 om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/1

---

Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy

Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (1), som undertecknades den 5 december 2014, trädde i kraft den 8 oktober 2015, i enlighet med artikel 15.1 i avtalet.

---

(1)  EUT L 370, 30.12.2014, s. 3.

---

FÖRORDNINGAR

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1930

av den 28 juli 2015

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller kriterier för fastställandet av nivån på finansiella korrigeringar och för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar, och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 665/2008

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (1), särskilt artikel 105.4, och

av följande skäl:

| (1) | Förverkligandet av den gemensamma fiskeripolitikens mål bör inte undergrävas av att medlemsstaterna överträder den gemensamma fiskeripolitikens regler. I artikel 41.1 och 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) fastställs att det ekonomiska biståndet från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) ska vara villkorat av att medlemsstaterna efterlever reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken, och att om så inte sker kan det leda till att betalningar avbryts eller tillfälligt ställs in eller till att finansiella korrigeringar tillämpas på unionens ekonomiska bistånd inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Förverkligandet av den gemensamma fiskeripolitikens mål bör inte undergrävas av att medlemsstaterna överträder den gemensamma fiskeripolitikens regler. I artikel 41.1 och 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) fastställs att det ekonomiska biståndet från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) ska vara villkorat av att medlemsstaterna efterlever reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken, och att om så inte sker kan det leda till att betalningar avbryts eller tillfälligt ställs in eller till att finansiella korrigeringar tillämpas på unionens ekonomiska bistånd inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| (2) | I artiklarna 22.7, 85 och 144.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) fastställs fall då och villkor enligt vilka finansiella korrigeringar kan eller ska tillämpas av kommissionen. I artikel 144.7 i den förordningen fastställs vidare att de fondspecifika bestämmelserna för EHFF får ange specifika grunder för finansiella korrigeringar kopplade till bristande efterlevnad av regler som är tillämpliga enligt den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 22.7, 85 och 144.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) fastställs fall då och villkor enligt vilka finansiella korrigeringar kan eller ska tillämpas av kommissionen. I artikel 144.7 i den förordningen fastställs vidare att de fondspecifika bestämmelserna för EHFF får ange specifika grunder för finansiella korrigeringar kopplade till bristande efterlevnad av regler som är tillämpliga enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

| (3) | För att skydda unionens och dess skattebetalares finansiella intressen kan kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis ställa in unionens bidrag till ett operativt program, i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 508/2014 i följande två fall: a) om medlemsstaten inte har korrigerat utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som påverkas av fall där stödmottagaren inte respekterat skyldigheterna enligt artikel 10.2 i förordning (EU) nr 508/2014, b) om medlemsstaten, när det gäller utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som påverkas av fall av allvarlig bristande efterlevnad vilka har lett till inställande av utbetalning enligt artikel 101 i den förordningen, inte kunnat visa att den har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de tillämpliga reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken kommer att följas och upprätthållas i framtiden. |
| --- | --- |

(3)

För att skydda unionens och dess skattebetalares finansiella intressen kan kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis ställa in unionens bidrag till ett operativt program, i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 508/2014 i följande två fall: a) om medlemsstaten inte har korrigerat utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som påverkas av fall där stödmottagaren inte respekterat skyldigheterna enligt artikel 10.2 i förordning (EU) nr 508/2014, b) om medlemsstaten, när det gäller utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration som påverkas av fall av allvarlig bristande efterlevnad vilka har lett till inställande av utbetalning enligt artikel 101 i den förordningen, inte kunnat visa att den har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de tillämpliga reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken kommer att följas och upprätthållas i framtiden.

| (4) | Om det inte är möjligt att exakt fastställa storleken på de utgifter som är kopplade till medlemsstaternas bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler, måste en schablonmässig finansiell korrigering tillämpas i enlighet med artikel 105.3 i förordning (EU) nr 508/2014. |
| --- | --- |

(4)

Om det inte är möjligt att exakt fastställa storleken på de utgifter som är kopplade till medlemsstaternas bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler, måste en schablonmässig finansiell korrigering tillämpas i enlighet med artikel 105.3 i förordning (EU) nr 508/2014.

| (5) | Genom artikel 105.4 i förordning (EU) nr 508/2014 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa kriterier för fastställandet av nivån på de tillämpliga finansiella korrigeringarna och kriterier för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar. I artikel 105.1 i förordning (EU) nr 508/2014 anges de fall då kommissionen kan införa finansiella korrigeringar på hela eller delar av det operativa programmet. I fall som omfattas av artikel 105.1 a baseras kvantifieringen av de finansiella effekterna av stödmottagarens bristande efterlevnad på finansieringsavtalet mellan stödmottagaren och de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för genomförandet av EHFF-programmet. Följaktligen kan tillämpningen av schablonsatserna för finansiella korrigeringar endast gälla de fall som avses i artikel 105.1 b i förordning (EU) nr 508/2014. |
| --- | --- |

(5)

Genom artikel 105.4 i förordning (EU) nr 508/2014 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa kriterier för fastställandet av nivån på de tillämpliga finansiella korrigeringarna och kriterier för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar. I artikel 105.1 i förordning (EU) nr 508/2014 anges de fall då kommissionen kan införa finansiella korrigeringar på hela eller delar av det operativa programmet. I fall som omfattas av artikel 105.1 a baseras kvantifieringen av de finansiella effekterna av stödmottagarens bristande efterlevnad på finansieringsavtalet mellan stödmottagaren och de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för genomförandet av EHFF-programmet. Följaktligen kan tillämpningen av schablonsatserna för finansiella korrigeringar endast gälla de fall som avses i artikel 105.1 b i förordning (EU) nr 508/2014.

| (6) | För att säkerställa transparens och proportionalitet när det gäller schablonmässiga finansiella korrigeringar, liksom rättssäkerhet och likabehandling av medlemsstater som genomför EHFF-programmen, är det nödvändigt att fastställa kriterier för fastställandet av nivån på kommissionens finansiella korrigeringar och kriterier för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa transparens och proportionalitet när det gäller schablonmässiga finansiella korrigeringar, liksom rättssäkerhet och likabehandling av medlemsstater som genomför EHFF-programmen, är det nödvändigt att fastställa kriterier för fastställandet av nivån på kommissionens finansiella korrigeringar och kriterier för tillämpningen av schablonmässiga finansiella korrigeringar.

| (7) | Nivån på de finansiella korrigeringar som beslutats av kommissionen när medlemsstaterna inte följer den gemensamma fiskeripolitikens regler måste vara proportionerlig, med hänsyn till art, svårighetsgrad, varaktighet och upprepning när det gäller den allvarliga bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler. |
| --- | --- |

(7)

Nivån på de finansiella korrigeringar som beslutats av kommissionen när medlemsstaterna inte följer den gemensamma fiskeripolitikens regler måste vara proportionerlig, med hänsyn till art, svårighetsgrad, varaktighet och upprepning när det gäller den allvarliga bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

| (8) | Det är lämpligt att fastställa nivåerna på kommissionens schablonmässiga finansiella korrigeringar på grundval av korrigeringssatser som finns redan för vissa typer av bristande efterlevnad inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det bör också garanteras en tillräckligt gradvis mekanism så att proportionalitetsprincipen kan tillämpas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Det är lämpligt att fastställa nivåerna på kommissionens schablonmässiga finansiella korrigeringar på grundval av korrigeringssatser som finns redan för vissa typer av bristande efterlevnad inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det bör också garanteras en tillräckligt gradvis mekanism så att proportionalitetsprincipen kan tillämpas på lämpligt sätt.

| (9) | När det gäller insamling, förvaltning och användning av data bör bestämmelserna om schablonmässiga finansiella korrigeringar i denna förordning ersätta bestämmelserna i artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (4). Den artikeln bör därför utgå. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller insamling, förvaltning och användning av data bör bestämmelserna om schablonmässiga finansiella korrigeringar i denna förordning ersätta bestämmelserna i artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (4). Den artikeln bör därför utgå.

| (10) | Denna förordning bör inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av rådets förordning (EG) nr 861/2006 (5). |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning bör inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av rådets förordning (EG) nr 861/2006 (5).

| (11) | Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 199/2008 (6) får minskningen av unionens ekonomiska stöd inte överstiga 25 % av det nationella programmets totala årskostnad. På området insamling, förvaltning och användning av data bör därför den högsta schablonsats för finansiella korrigeringar som anges i denna förordning tillämpas först efter det att artikel 8 i den förordningen har upphört att gälla. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 199/2008 (6) får minskningen av unionens ekonomiska stöd inte överstiga 25 % av det nationella programmets totala årskostnad. På området insamling, förvaltning och användning av data bör därför den högsta schablonsats för finansiella korrigeringar som anges i denna förordning tillämpas först efter det att artikel 8 i den förordningen har upphört att gälla.

| (12) | Med tanke på vikten av att garantera en harmoniserad och lika behandling av medlemsstaterna i unionen från programperiodens början, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på vikten av att garantera en harmoniserad och lika behandling av medlemsstaterna i unionen från programperiodens början, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs kriterier för fastställandet av nivån på finansiella korrigeringar och kriterier för tillämpningen av schablonsatser enligt artikel 105 i förordning (EU) nr 508/2014.

Artikel 2

Kriterier för fastställandet av nivån på finansiella korrigeringar

Nivån på den finansiella korrigeringen i fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler enligt artikel 105.1 i förordning (EU) nr 508/2014 ska fastställas i enlighet med följande kriterier:

| a) | Betydelsen av den potentiella skadan på marina biologiska resurser till följd av den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler. |
| --- | --- |

a)

Betydelsen av den potentiella skadan på marina biologiska resurser till följd av den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

| b) | Frekvens för den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler. |
| --- | --- |

b)

Frekvens för den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

| c) | Varaktighet av den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler. |
| --- | --- |

c)

Varaktighet av den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

| d) | Korrigerande åtgärder som medlemsstaten vidtagit. |
| --- | --- |

d)

Korrigerande åtgärder som medlemsstaten vidtagit.

Artikel 3

Kriterier för tillämpningen av schablonsatser

1.   De schablonsatser för finansiella korrigeringar som avses i artikel 105.3 i förordning (EU) nr 508/2014 ska vara 2 %, 5 %, 10 %, 25 %, 50 % eller 100 % av unionens bidrag som tilldelats för relevanta unionsprioriteringar, eller relevant del av dessa prioriteringar, inom medlemsstatens operativa program.

2.   I bilagan fastställs det intervall inom vilket schablonsatserna ska tillämpas i enskilda fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

3.   Om, i förhållande till samma unionsprioritering, flera fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler fastställs av kommissionen inom ramen för samma genomförandeakt i enlighet med artikel 102 i förordning (EU) nr 508/2014, får schablonsatserna inte kumuleras, men den finansiella korrigeringen ska fastställas inom det högsta av de intervall som är tillämpliga för sådana fall.

4.   Efter det att kommissionens finansiella korrigering för ett visst fall av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler har genomförts och om den berörda medlemsstaten inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder, får schablonsatsen höjas till den närmaste högre nivån inom det intervall som är tillämpligt i det fallet av bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

5.   Utöver de fall för vilka det uttryckligen fastställs i bilagan får en schablonsats på 100 % av det unionsbidrag som tilldelats för relevanta unionsprioriteringar, eller relevant del av dessa prioriteringar, inom medlemsstatens operativa program tillämpas

| a) | om den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler är så grundläggande, vanligt förekommande eller omfattande att den utgör ett fullständigt misslyckande för det berörda systemet och äventyrar lagligheten av medlemsstatens åtgärder eller korrektheten av den gemensamma fiskeripolitikens finansiering, eller |
| --- | --- |

a)

om den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler är så grundläggande, vanligt förekommande eller omfattande att den utgör ett fullständigt misslyckande för det berörda systemet och äventyrar lagligheten av medlemsstatens åtgärder eller korrektheten av den gemensamma fiskeripolitikens finansiering, eller

| b) | om det finns bevis för avsiktlig försummelse från medlemsstatens sida när det gäller att avhjälpa den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler. |
| --- | --- |

b)

om det finns bevis för avsiktlig försummelse från medlemsstatens sida när det gäller att avhjälpa den bristande efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

Artikel 4

Övergångsbestämmelser

Denna förordning ska inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar, inklusive fullständigt eller delvis inställande, av stöd som har godkänts av kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 861/2006.

Artikel 5

Ändringar av förordning (EG) nr 665/2008

I förordning (EG) nr 665/2008 ska artikel 6 utgå.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

När det gäller fall av bristande efterlevnad på området insamling, förvaltning och användning av data i kategori 4 i bilagan, ska artikel 3.5 i denna förordning vara tillämplig från och med dagen för upphävande av artikel 8 i förordning (EG) nr 199/2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 av den 14 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 199/2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 186, 15.7.2008, s. 3).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 861/2006 av den 22 maj 2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (EUT L 160, 14.6.2006, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 60, 5.3.2008, s. 1).

6

---

BILAGA

| Fall av bristande efterlevnad (1) | Intervall för schablonsatser |
| --- | --- |
| Kategori 1: Underlåtenhet att bidra till den gemensamma fiskeripolikens mål enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 som är av grundläggande betydelse för bevarandet av marina biologiska resurser |
| 1.1 | Underlåtenhet att säkerställa att de fiskemöjligheter som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artiklarna 16–17 i förordning (EU) nr 1380/2013 iakttas. | 25–100 % |
| 1.2 | Underlåtenhet att uppfylla kraven i de olika typer av bevarandeåtgärder som anges i artikel 7 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategori 2: Underlåtenhet att uppfylla internationella åtaganden om bevarande |
| 2.1 | Underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som följer av artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategori 3: Underlåtenhet att se till att flottan är i balans med naturresurserna |
| 3.1 | Underlåtenhet att lämna in en rapport om balansen mellan flottans fiskekapacitet och fiskemöjligheterna som uppfyller alla krav i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 2–25 % |
| 3.2 | Underlåtenhet att genomföra handlingsplanen enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, om en sådan plan ingår i den rapport som ska lämnas in varje år. | 5–25 % |
| 3.3 | Om fiskekapacitet dras in med offentligt stöd, underlåtenhet att säkerställa att fiskelicenser och fisketillstånd dras in i förväg och att kapaciteten inte ersätts i enlighet med artikel 22.5 respektive 22.6 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 10–50 % |
| 3.4 | Underlåtenhet att säkerställa att fiskekapaciteten aldrig överskrider de tak som fastställs i artikel 22.7 i förordning (EU) nr 1380/2013 och dess bilaga II. | 10–50 % |
| 3.5 | Underlåtenhet att genomföra systemet för inträde/utträde i enlighet med kraven i artikel 23 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 10–25 % |
| 3.6 | Underlåtenhet att förvalta registret över fiskefartyg i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (2). | 10–50 % |
| Kategori 4: Underlåtenhet att genomföra gemenskapsramen för insamling, förvaltning och användning av data i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013, som preciseras närmare i rådets förordning (EG) nr 199/2008, vilket leder till brist på information om naturresurser |
| 4.1 | Underlåtenhet att samla in och förvalta biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen i enlighet med artiklarna 4, 13 och 17 i förordning (EG) nr 199/2008. | 2–25 % |
| 4.2 | Underlåtenhet att varje år lämna in en rapport om genomförandet av nationella program för datainsamling och att offentliggöra denna rapport i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 199/2008. | 2–10 % |
| 4.3 | Underlåtenhet att säkerställa en nationell samordning av insamlingen och förvaltningen av vetenskapliga data för fiskeriförvaltningen i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 199/2008. | 2–5 % |
| 4.4 | Underlåtenhet att samordna datainsamlingen med andra medlemsstater i samma region i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 199/2008. | 2–25 % |
| 4.5 | Underlåtenhet att i god tid tillhandahålla data till slutanvändare i enlighet med artiklarna 18–20 i förordning (EG) nr 199/2008. | 2–25 % |
| Kategori 5: Underlåtenhet att tillämpa ett effektivt system för kontroll och verkställighet |
| 5.1 | Underlåtenhet att iaktta de allmänna principerna för kontroll och verkställighet i enlighet med avdelning II i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (3). | 10–50 % |
| 5.2 | Underlåtenhet att säkerställa att de allmänna villkoren för tillträde till vatten och resurser enligt avdelning III i förordning (EG) nr 1224/2009 uppfylls. | 10–50 % |
| 5.3 | Underlåtenhet att, i enlighet med avdelning V i förordning (EG) nr 1224/2009, kontrollera saluföringen i syfte att garantera effektiv spårbarhet för fiskeri- och vattenbruksprodukter. | 10–50 % |
| 5.4 | Underlåtenhet att, i enlighet med avdelningarna VI, VII och VIII i förordning (EG) nr 1224/2009, bedriva effektiv övervakning och inspektion och säkerställa systematiska och lämpliga verkställighetsåtgärder vid överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens regler. | 10–50 % |
| 5.5 | Underlåtenhet att upprätta och genomföra nationella kontrollprogram i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009 och, när det är relevant, att, i enlighet med avdelning IX i den förordningen, genomföra särskilda kontroll- och inspektionsprogram som upprättats av kommissionen. | 10–50 % |
| 5.6 | Underlåtenhet att samarbeta med kommissionen för att underlätta kommissionstjänstemännens uppgifter under verifikationsuppdrag, autonoma inspektioner och granskningar i enlighet med avdelning X i förordning (EG) nr 1224/2009. | 2–50 % |
| 5.7 | Underlåtenhet att genomföra de åtgärder som kommissionen beslutat om för att se till att medlemsstaterna följer målen för den gemensamma fiskeripolitiken, till exempel handlingsplaner och andra åtgärder, i enlighet med avdelning XI i förordning (EG) nr 1224/2009. | 10–50 % |
| 5.8 | Underlåtenhet att uppfylla kraven när det gäller analys och validering av, liksom tillgång till och utbyte av data och information i enlighet med avdelning XII i förordning (EG) nr 1224/2009. | 2–25 % |
| 5.9 | Underlåtenhet att kontrollera genomförandet av ett effektivt fångstcertifieringssystem enligt kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (4). | 10–50 % |
| 5.10 | Underlåtenhet att vidta åtgärder mot påstått eller rapporterat IUU-fiske i enlighet med artiklarna 26.3, 39 och 40 i förordning (EG) nr 1005/2008. | 5–50 % |
| Kategori 6: Underlåtenhet att inrätta och tillämpa ett fungerande system för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner |
| 6.1 | I händelse av överträdelse, underlåtenhet att, i enlighet med artikel 89.4 i förordning (EG) nr 1224/2009, underrätta flaggmedlemsstaten, den medlemsstat där lagöverträdaren är medborgare och andra medlemsstater som berörs av uppföljningen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad. | 2–10 % |
| 6.2 | Underlåtenhet att vidta omedelbara åtgärder, i enlighet med artikel 91 i förordning (EG) nr 1224/2009, för att förhindra att befälhavare på fiskefartyg eller andra juridiska eller fysiska personer som tagits på bar gärning med att begå en allvarlig överträdelse fortsätter med detta. | 10–50 % |
| 6.3 | Underlåtenhet att upprätta kriterier för att avgöra huruvida en överträdelse av den gemensamma fiskeripolitikens regler är allvarlig enligt artikel 42 i förordning (EG) nr 1005/2008. | 10–50 % |
| 6.4 | Underlåtenhet att, i enlighet med avdelning VIII i förordning (EG) nr 1224/2009, säkerställa att effektiva sanktioner tillämpas systematiskt för överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens regler och att dessa sanktioner är tillräckligt stränga och står i proportion till överträdelsens allvar, i syfte att säkerställa den avskräckande effekten och, som ett minimum, effektivt beröva de ansvariga det ekonomiska utbytet av överträdelsen. | 10–50 % |
| 6.5 | Underlåtenhet att tillämpa pricksystemet för allvarliga överträdelser på innehavare av fiskelicenser och befälhavare i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) nr 1224/2009. | 10–50 % |
| 6.6 | Underlåtenhet att upprätta och på lämpligt sätt hantera de nationella överträdelseregistren i enlighet med artikel 93 i förordning (EG) nr 1224/2009. | 10–50 % |

Fall av bristande efterlevnad (1)

Intervall för schablonsatser

Kategori 1: Underlåtenhet att bidra till den gemensamma fiskeripolikens mål enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 som är av grundläggande betydelse för bevarandet av marina biologiska resurser

1.1

Underlåtenhet att säkerställa att de fiskemöjligheter som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artiklarna 16–17 i förordning (EU) nr 1380/2013 iakttas.

25–100 %

1.2

Underlåtenhet att uppfylla kraven i de olika typer av bevarandeåtgärder som anges i artikel 7 i förordning (EU) nr 1380/2013.

10–100 %

Kategori 2: Underlåtenhet att uppfylla internationella åtaganden om bevarande

2.1

Underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som följer av artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013.

10–100 %

Kategori 3: Underlåtenhet att se till att flottan är i balans med naturresurserna

3.1

Underlåtenhet att lämna in en rapport om balansen mellan flottans fiskekapacitet och fiskemöjligheterna som uppfyller alla krav i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2–25 %

3.2

Underlåtenhet att genomföra handlingsplanen enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, om en sådan plan ingår i den rapport som ska lämnas in varje år.

5–25 %

3.3

Om fiskekapacitet dras in med offentligt stöd, underlåtenhet att säkerställa att fiskelicenser och fisketillstånd dras in i förväg och att kapaciteten inte ersätts i enlighet med artikel 22.5 respektive 22.6 i förordning (EU) nr 1380/2013.

10–50 %

3.4

Underlåtenhet att säkerställa att fiskekapaciteten aldrig överskrider de tak som fastställs i artikel 22.7 i förordning (EU) nr 1380/2013 och dess bilaga II.

10–50 %

3.5

Underlåtenhet att genomföra systemet för inträde/utträde i enlighet med kraven i artikel 23 i förordning (EU) nr 1380/2013.

10–25 %

3.6

Underlåtenhet att förvalta registret över fiskefartyg i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (2).

10–50 %

Kategori 4: Underlåtenhet att genomföra gemenskapsramen för insamling, förvaltning och användning av data i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013, som preciseras närmare i rådets förordning (EG) nr 199/2008, vilket leder till brist på information om naturresurser

4.1

Underlåtenhet att samla in och förvalta biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen i enlighet med artiklarna 4, 13 och 17 i förordning (EG) nr 199/2008.

2–25 %

4.2

Underlåtenhet att varje år lämna in en rapport om genomförandet av nationella program för datainsamling och att offentliggöra denna rapport i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 199/2008.

2–10 %

4.3

Underlåtenhet att säkerställa en nationell samordning av insamlingen och förvaltningen av vetenskapliga data för fiskeriförvaltningen i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 199/2008.

2–5 %

4.4

Underlåtenhet att samordna datainsamlingen med andra medlemsstater i samma region i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 199/2008.

2–25 %

4.5

Underlåtenhet att i god tid tillhandahålla data till slutanvändare i enlighet med artiklarna 18–20 i förordning (EG) nr 199/2008.

2–25 %

Kategori 5: Underlåtenhet att tillämpa ett effektivt system för kontroll och verkställighet

5.1

Underlåtenhet att iaktta de allmänna principerna för kontroll och verkställighet i enlighet med avdelning II i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (3).

10–50 %

5.2

Underlåtenhet att säkerställa att de allmänna villkoren för tillträde till vatten och resurser enligt avdelning III i förordning (EG) nr 1224/2009 uppfylls.

10–50 %

5.3

Underlåtenhet att, i enlighet med avdelning V i förordning (EG) nr 1224/2009, kontrollera saluföringen i syfte att garantera effektiv spårbarhet för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

10–50 %

5.4

Underlåtenhet att, i enlighet med avdelningarna VI, VII och VIII i förordning (EG) nr 1224/2009, bedriva effektiv övervakning och inspektion och säkerställa systematiska och lämpliga verkställighetsåtgärder vid överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens regler.

10–50 %

5.5

Underlåtenhet att upprätta och genomföra nationella kontrollprogram i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009 och, när det är relevant, att, i enlighet med avdelning IX i den förordningen, genomföra särskilda kontroll- och inspektionsprogram som upprättats av kommissionen.

10–50 %

5.6

Underlåtenhet att samarbeta med kommissionen för att underlätta kommissionstjänstemännens uppgifter under verifikationsuppdrag, autonoma inspektioner och granskningar i enlighet med avdelning X i förordning (EG) nr 1224/2009.

2–50 %

5.7

Underlåtenhet att genomföra de åtgärder som kommissionen beslutat om för att se till att medlemsstaterna följer målen för den gemensamma fiskeripolitiken, till exempel handlingsplaner och andra åtgärder, i enlighet med avdelning XI i förordning (EG) nr 1224/2009.

10–50 %

5.8

Underlåtenhet att uppfylla kraven när det gäller analys och validering av, liksom tillgång till och utbyte av data och information i enlighet med avdelning XII i förordning (EG) nr 1224/2009.

2–25 %

5.9

Underlåtenhet att kontrollera genomförandet av ett effektivt fångstcertifieringssystem enligt kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (4).

10–50 %

5.10

Underlåtenhet att vidta åtgärder mot påstått eller rapporterat IUU-fiske i enlighet med artiklarna 26.3, 39 och 40 i förordning (EG) nr 1005/2008.

5–50 %

Kategori 6: Underlåtenhet att inrätta och tillämpa ett fungerande system för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner

6.1

I händelse av överträdelse, underlåtenhet att, i enlighet med artikel 89.4 i förordning (EG) nr 1224/2009, underrätta flaggmedlemsstaten, den medlemsstat där lagöverträdaren är medborgare och andra medlemsstater som berörs av uppföljningen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad.

2–10 %

6.2

Underlåtenhet att vidta omedelbara åtgärder, i enlighet med artikel 91 i förordning (EG) nr 1224/2009, för att förhindra att befälhavare på fiskefartyg eller andra juridiska eller fysiska personer som tagits på bar gärning med att begå en allvarlig överträdelse fortsätter med detta.

10–50 %

6.3

Underlåtenhet att upprätta kriterier för att avgöra huruvida en överträdelse av den gemensamma fiskeripolitikens regler är allvarlig enligt artikel 42 i förordning (EG) nr 1005/2008.

10–50 %

6.4

Underlåtenhet att, i enlighet med avdelning VIII i förordning (EG) nr 1224/2009, säkerställa att effektiva sanktioner tillämpas systematiskt för överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens regler och att dessa sanktioner är tillräckligt stränga och står i proportion till överträdelsens allvar, i syfte att säkerställa den avskräckande effekten och, som ett minimum, effektivt beröva de ansvariga det ekonomiska utbytet av överträdelsen.

10–50 %

6.5

Underlåtenhet att tillämpa pricksystemet för allvarliga överträdelser på innehavare av fiskelicenser och befälhavare i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) nr 1224/2009.

10–50 %

6.6

Underlåtenhet att upprätta och på lämpligt sätt hantera de nationella överträdelseregistren i enlighet med artikel 93 i förordning (EG) nr 1224/2009.

10–50 %

---

(1)  I enlighet med artikel 102 (där används termen underlåtenhet) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta (EUT L 5, 9.1.2004, s. 25).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1931

av den 23 oktober 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Huile d'olive de Nice [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade (ursprungsbeteckningen) ”Huile d'olive de Nice”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2400/96 (2) ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 417/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade (ursprungsbeteckningen) ”Huile d'olive de Nice”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2400/96 (2) ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 417/2006 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Huile d'olive de Nice” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2400/96 av den 17 december 1996 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 327, 18.12.1996, s. 11).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 417/2006 av den 10 mars 2006 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 när det gäller upptagandet av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pimiento Asado del Bierzo – [SGB], Fico bianco del Cilento – [SUB], Melannurca Campana – [SGB], Montes de Granada – [SUB], Huile d'olive de Nice – [SUB], Aceite de la Rioja – [SUB], Antequera – [SUB]) (EUT L 72, 11.3.2006, s. 8).

3

(4)  EUT C 204, 20.6.2015, s. 24.

4

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1932

av den 26 oktober 2015

om tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser inom ramen för den tullkvot som öppnats genom förordning (EG) nr 1918/2006 för olivolja med ursprung i Tunisien fram till slutet av kvotåret 2015

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), och särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (2) öppnades en årlig tullkvot för import av jungfruolja enligt KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90, helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till unionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (2) öppnades en årlig tullkvot för import av jungfruolja enligt KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90, helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till unionen.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1 januari–4 augusti 2015 är större än den årliga kvantitet på 56 700 ton som fastställs i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1918/2006. I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1371 (3) fastställdes en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar som lämnats in under perioden 3–4 augusti 2015 och stoppades tillfälligt nya ansökningar för augusti månad 2015. Nya ansökningar bör tillfälligt stoppas fram till slutet av innevarande kvotår. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1 januari–4 augusti 2015 är större än den årliga kvantitet på 56 700 ton som fastställs i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1918/2006. I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1371 (3) fastställdes en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar som lämnats in under perioden 3–4 augusti 2015 och stoppades tillfälligt nya ansökningar för augusti månad 2015. Nya ansökningar bör tillfälligt stoppas fram till slutet av innevarande kvotår.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Nya ansökningar om importtillstånd som omfattas av den kvot som avses i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1918/2006 stoppas tillfälligt fram till slutet av innevarande kvotår från och med 28 oktober 2015.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (EUT L 365, 21.12.2006, s. 84).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1371 av den 7 augusti 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 3–4 augusti 2015 inom ramen för den tullkvot som öppnats genom förordning (EG) nr 1918/2006 för olivolja med ursprung i Tunisien och om tillfälligt stopp för ansökningar om sådana licenser för augusti månad 2015 (EUT L 211, 8.8.2015, s. 32).

3

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/1933

av den 27 oktober 2015

om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för polycykliska aromatiska kolväten i kakaofibrer, bananchips, kosttillskott, torkade örter och torkade kryddor

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel.

| (2) | Enligt den förordningen ska gränsvärdena för polycykliska aromatiska kolväten (PAH) vara säkra och så låga som rimligtvis är möjligt samt grunda sig på god tillverknings-, torknings- och jordbruks-/fiskesed. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den förordningen ska gränsvärdena för polycykliska aromatiska kolväten (PAH) vara säkra och så låga som rimligtvis är möjligt samt grunda sig på god tillverknings-, torknings- och jordbruks-/fiskesed.

| (3) | Kakaofibrer är en särskild kakaoprodukt som framställs ur kakobönans skal och som innehåller högre halter PAH än kakaoprodukter som framställs av krossade kakaobönor. Kakofibrer och produkter av kakaofibrer är mellanprodukter i livsmedelskedjan och används som ingrediens vid framställning av livsmedel med lågt energiinnehåll och högt fiberinnehåll. Särskilda gränsvärden bör fastställas för PAH i kakaofibrer och produkter av kakaofibrer. Eftersom dessa produkter har låg fetthalt bör gränsvärdena fastställas på våtvikten. |
| --- | --- |

(3)

Kakaofibrer är en särskild kakaoprodukt som framställs ur kakobönans skal och som innehåller högre halter PAH än kakaoprodukter som framställs av krossade kakaobönor. Kakofibrer och produkter av kakaofibrer är mellanprodukter i livsmedelskedjan och används som ingrediens vid framställning av livsmedel med lågt energiinnehåll och högt fiberinnehåll. Särskilda gränsvärden bör fastställas för PAH i kakaofibrer och produkter av kakaofibrer. Eftersom dessa produkter har låg fetthalt bör gränsvärdena fastställas på våtvikten.

| (4) | Bananchips används i frukostflingor och konfektyrvaror och äts även som snacks. Höga halter PAH har nyligen påvisats i bananchips. Dessa resultat beror på att bananchips friteras i kokosolja. Det bör därför fastställas gränsvärden för PAH i bananchips. I brist på tillräckliga uppgifter om förekomsten överensstämmer dessa gränsvärden i ett första skede med gränsvärdena för kokosolja avsedd för direkt konsumtion eller för användning som livsmedelsingrediens. Gränsvärdena bör ses över inom två år med hänsyn till tillgängliga uppgifter om förekomsten. |
| --- | --- |

(4)

Bananchips används i frukostflingor och konfektyrvaror och äts även som snacks. Höga halter PAH har nyligen påvisats i bananchips. Dessa resultat beror på att bananchips friteras i kokosolja. Det bör därför fastställas gränsvärden för PAH i bananchips. I brist på tillräckliga uppgifter om förekomsten överensstämmer dessa gränsvärden i ett första skede med gränsvärdena för kokosolja avsedd för direkt konsumtion eller för användning som livsmedelsingrediens. Gränsvärdena bör ses över inom två år med hänsyn till tillgängliga uppgifter om förekomsten.

| (5) | Höga halter PAH har påvisats i vissa kosttillskott som innehåller eller har framställts av botaniska ingredienser. De höga halterna i dessa kosttillskott har kopplats till de olämpliga torkningsrutiner som har tillämpats på dessa botaniska ingredienser. De hade kunnat undvikas med bättre rutiner. Gränsvärden för PAH som ger hög hälsoskyddsnivå för människor bör därför fastställas för dessa produkter, och det kan uppnås med hjälp av goda torkningsrutiner. |
| --- | --- |

(5)

Höga halter PAH har påvisats i vissa kosttillskott som innehåller eller har framställts av botaniska ingredienser. De höga halterna i dessa kosttillskott har kopplats till de olämpliga torkningsrutiner som har tillämpats på dessa botaniska ingredienser. De hade kunnat undvikas med bättre rutiner. Gränsvärden för PAH som ger hög hälsoskyddsnivå för människor bör därför fastställas för dessa produkter, och det kan uppnås med hjälp av goda torkningsrutiner.

| (6) | Även kosttillskott som innehåller eller har framställts av propolis, drottninggelé och spirulina har i vissa fall visat sig innehålla höga halter PAH, vilket har kopplats till tillämpningen av olämpliga rutiner. Lägre halter kan uppnås med hjälp av bättre rutiner och därför bör gränsvärden för PAH i dessa produkter fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Även kosttillskott som innehåller eller har framställts av propolis, drottninggelé och spirulina har i vissa fall visat sig innehålla höga halter PAH, vilket har kopplats till tillämpningen av olämpliga rutiner. Lägre halter kan uppnås med hjälp av bättre rutiner och därför bör gränsvärden för PAH i dessa produkter fastställas.

| (7) | Höga halter PAH har också påvisats i torkade örter och torkade kryddor, vilket även där beror på olämpliga torkningsrutiner. Gränsvärden för PAH i torkade örter och torkade kryddor bör därför fastställas. Traditionella röknings- och bearbetningsmetoder som tillämpas på rökt paprika och kardemumma ger höga halter PAH. Eftersom konsumtionen av dessa kryddor är låg, och för att göra det möjligt att ha kvar dessa rökta produkter på marknaden, bör de undantas från tillämpningen av gränsvärdena. |
| --- | --- |

(7)

Höga halter PAH har också påvisats i torkade örter och torkade kryddor, vilket även där beror på olämpliga torkningsrutiner. Gränsvärden för PAH i torkade örter och torkade kryddor bör därför fastställas. Traditionella röknings- och bearbetningsmetoder som tillämpas på rökt paprika och kardemumma ger höga halter PAH. Eftersom konsumtionen av dessa kryddor är låg, och för att göra det möjligt att ha kvar dessa rökta produkter på marknaden, bör de undantas från tillämpningen av gränsvärdena.

| (8) | Medlemsstaterna och livsmedelsföretagarna bör medges en rimlig tidsfrist för att kunna anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna och livsmedelsföretagarna bör medges en rimlig tidsfrist för att kunna anpassa sig till de nya kraven i denna förordning.

| (9) | Förordning (EG) nr 1881/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 1881/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Livsmedel som förtecknas i bilagan till denna förordning, med undantag av dem som avses i punkt 6.1.11, och som lagligen släppts ut på marknaden före den 1 april 2016 får fortsätta att saluföras efter den dagen fram till datumet för minsta hållbarhetstid eller sista förbrukningsdag.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2016, med undantag av de livsmedel som avses i punkt 6.1.11 för vilka gränsvärdet ska tillämpas från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

---

BILAGA

Avsnitt 6: Polycykliska aromatiska kolväten i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 6.1.2 ska ersättas med följande:








  ”6.1.2 | Kakaobönor och produkter av kakaobönor, utom de produkter som avses i 6.1.11 | 5,0 μg/kg fett från och med 1.4.2013 | 35,0 μg/kg fett från och med 1.4.2013 till och med 31.3.2015
  30,0 μg/kg fett från och med 1.4.2015” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt 6.1.2 ska ersättas med följande:

”6.1.2

Kakaobönor och produkter av kakaobönor, utom de produkter som avses i 6.1.11

5,0 μg/kg fett från och med 1.4.2013

35,0 μg/kg fett från och med 1.4.2013 till och med 31.3.2015

30,0 μg/kg fett från och med 1.4.2015”

| 2. | Följande punkter ska läggas till som punkterna 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 och 6.1.15:








  ”6.1.11 | Kakaofibrer och produkter av kakaofibrer, avsedda som ingrediens i livsmedel | 3,0 | 15,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.12 | Bananchips | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.13 | Kosttillskott som innehåller växter (botanicals) och beredningar av växter (39) (1)
   (2)

  Kosttillskott som innehåller propolis, drottninggelé, spirulina eller beredningar av detta (39) | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.14 | Torkade örter | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.15 | Torkade örter utom kardemumma och rökt Capsicum spp. | 10,0 | 50,0 |

2.

Följande punkter ska läggas till som punkterna 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 och 6.1.15:

”6.1.11

Kakaofibrer och produkter av kakaofibrer, avsedda som ingrediens i livsmedel

3,0

15,0

6.1.12

Bananchips

2,0

20,0

6.1.13

Kosttillskott som innehåller växter (botanicals) och beredningar av växter (39) (1)
   (2)

Kosttillskott som innehåller propolis, drottninggelé, spirulina eller beredningar av detta (39)

10,0

50,0

6.1.14

Torkade örter

10,0

50,0

6.1.15

Torkade örter utom kardemumma och rökt Capsicum spp.

10,0

50,0

---

(1)  Växtberedningar är beredningar som framställs av växter (botanicals) (hela eller delar av växter, sönderdelade eller sönderskurna) med hjälp av olika processer som pressning, extrahering, fraktionering, destillering, koncentrering, torkning och fermentering. I denna definition ingår finfördelade eller pulveriserade växter, växtdelar, alger, svampar, lavar, tinkturer, extrakt, eteriska oljor (andra än de vegetabiliska oljor som avses i punkt 6.1.1), pressad saft och bearbetade exsudat.

(2)  Gränsvärdet gäller inte för kosttillskott som innehåller vegetabiliska oljor. Vegetabiliska oljor som används som ingrediens i kosttillskott bör överensstämma med det gränsvärde som fastställs i punkt 6.1.1.”

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1934

av den 27 oktober 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Antidumpningsåtgärder på import av vissa rördelar av järn eller stål (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad det berörda landet eller Kina) och Thailand infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 584/96 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) och förlängdes senast genom rådets förordning (EG) nr 803/2009 (3) (nedan kallade de gällande åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

Antidumpningsåtgärder på import av vissa rördelar av järn eller stål (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad det berörda landet eller Kina) och Thailand infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 584/96 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) och förlängdes senast genom rådets förordning (EG) nr 803/2009 (3) (nedan kallade de gällande åtgärderna).

| (2) | I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades de ursprungliga åtgärderna, genom rådets förordningar (EG) nr 964/2003 (4), (EG) nr 2052/2004 (5), (EG) nr 2053/2004 (6) och (EG) nr 655/2006 (7), till att även omfatta import som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades de ursprungliga åtgärderna, genom rådets förordningar (EG) nr 964/2003 (4), (EG) nr 2052/2004 (5), (EG) nr 2053/2004 (6) och (EG) nr 655/2006 (7), till att även omfatta import som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte.

| (3) | De gällande antidumpningstullarna uppgår till 58,6 % för alla företag. |
| --- | --- |

(3)

De gällande antidumpningstullarna uppgår till 58,6 % för alla företag.

1.2   Gällande åtgärder med avseende på andra tredjeländer

| (4) | För närvarande är antidumpningsåtgärder i kraft för import av vissa rördelar med ursprung i Ryssland och Turkiet (8) och för import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia (9). Åtgärderna mot Thailand upphörde att gälla den 4 september 2014 (10). |
| --- | --- |

(4)

För närvarande är antidumpningsåtgärder i kraft för import av vissa rördelar med ursprung i Ryssland och Turkiet (8) och för import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia (9). Åtgärderna mot Thailand upphörde att gälla den 4 september 2014 (10).

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Den 14 december 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut (11) för de gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna eller inte. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 december 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut (11) för de gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna eller inte.

| (6) | Den 2 juni 2014 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 juni 2014 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (7) | Begäran ingavs av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten. Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Begäran ingavs av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten. Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

| (8) | Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (12). |
| --- | --- |

(8)

Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (12).

1.4   Berörda parter

| (9) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen den sökande, andra kända unionstillverkare, användare och importörer, exporterande tillverkare i det berörda landet och de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen den sökande, andra kända unionstillverkare, användare och importörer, exporterande tillverkare i det berörda landet och de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

| (10) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden.

1.4.1   Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen under översynsperioden samt med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Det bestod av tre företag/företagsgrupper med produktionsanläggningar i Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike. Inga synpunkter inkom och det fastställdes att de företag som ingick i det preliminära urvalet också skulle utgöra det slutgiltiga urvalet. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen under översynsperioden samt med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Det bestod av tre företag/företagsgrupper med produktionsanläggningar i Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike. Inga synpunkter inkom och det fastställdes att de företag som ingick i det preliminära urvalet också skulle utgöra det slutgiltiga urvalet.

| (13) | Det visade sig därefter att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte kunde lämna ett fullständigt svar på frågeformuläret, vilket fick till följd att denna tillverkare ersattes med en annan unionstillverkare. Det slutgiltiga urvalet bestod av tre företag/företagsgrupper som svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden samt hade produktionsanläggningar i fyra olika medlemsstater (Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike). De berörda parterna underrättades om detta. Det ändrade urvalet ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(13)

Det visade sig därefter att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte kunde lämna ett fullständigt svar på frågeformuläret, vilket fick till följd att denna tillverkare ersattes med en annan unionstillverkare. Det slutgiltiga urvalet bestod av tre företag/företagsgrupper som svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden samt hade produktionsanläggningar i fyra olika medlemsstater (Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike). De berörda parterna underrättades om detta. Det ändrade urvalet ansågs vara representativt för unionsindustrin.

b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (14) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast sex av de tolv importörer som lämnade uppgifter importerade den berörda produkten från Kina. Det gjordes ett urval bland dessa sex företag på grundval av deras importvolym av den berörda produkten till unionen under översynsperioden och med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Urvalet bestod av tre importörer i Grekland, Italien och Tyskland. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast sex av de tolv importörer som lämnade uppgifter importerade den berörda produkten från Kina. Det gjordes ett urval bland dessa sex företag på grundval av deras importvolym av den berörda produkten till unionen under översynsperioden och med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Urvalet bestod av tre importörer i Grekland, Italien och Tyskland.

| (15) | Alla importörer som gav sig till känna underrättades om det föreslagna urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet svarade för 15 % av den totala importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(15)

Alla importörer som gav sig till känna underrättades om det föreslagna urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet svarade för 15 % av den totala importen av den berörda produkten.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (17) | Endast en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna genom att lämna de uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Ett stickprovsförfarande var följaktligen inte nödvändigt. Såsom nämns i skäl 20 slutade dock denna exporterande tillverkare sedan att samarbeta. |
| --- | --- |

(17)

Endast en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna genom att lämna de uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Ett stickprovsförfarande var följaktligen inte nödvändigt. Såsom nämns i skäl 20 slutade dock denna exporterande tillverkare sedan att samarbeta.

1.4.2   Svar på frågeformulär

| (18) | Kommissionen sände frågeformulär till alla unionstillverkare som ingick i urvalet och till de importörer i unionen som ingick i urvalet samt till den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sände frågeformulär till alla unionstillverkare som ingick i urvalet och till de importörer i unionen som ingick i urvalet samt till den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren.

| (19) | De tre unionstillverkare/grupper av tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörerna som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(19)

De tre unionstillverkare/grupper av tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörerna som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret.

| (20) | Den kinesiska exporterande tillverkaren besvarade inte frågeformuläret. |
| --- | --- |

(20)

Den kinesiska exporterande tillverkaren besvarade inte frågeformuläret.

1.4.3   Kontrollbesök

| (21) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att kunna avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Erne Fittings GmbH och det närstående företaget Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Österrike, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att kunna avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare:

—

Erne Fittings GmbH och det närstående företaget Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Österrike,

| — | Vallourec Fittings SA, Maubeuge, Frankrike, |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings SA, Maubeuge, Frankrike,

| — | Virgilio Cena & Figli SpA, Brescia, Italien. |
| --- | --- |

—

Virgilio Cena & Figli SpA, Brescia, Italien.

| b) | Importörer:






  — | Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italien, |
| --- | --- | --- |

b)

Importörer:

—

Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italien,

| — | General Commercial & Industrial SA, Aten, Grekland, |
| --- | --- |

—

General Commercial & Industrial SA, Aten, Grekland,

| — | Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland.

1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (22) | Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma omfattade perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma omfattade perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden).

| (23) | Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.6   Meddelande av uppgifter

| (24) | Kommissionen meddelade alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades dock. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen meddelade alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades dock.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (25) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den översyn vid giltighetstidens utgång som avslutades i augusti 2009 (13), dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål och med ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80. |
| --- | --- |

(25)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den översyn vid giltighetstidens utgång som avslutades i augusti 2009 (13), dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål och med ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80.

2.2   Likadan produkt

| (26) | Undersökningen visade att följande produkter har såväl samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(26)

Undersökningen visade att följande produkter har såväl samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien, som användes som jämförbart land. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien, som användes som jämförbart land.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (27) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

| (28) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (29) | Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes det visserligen ett frågeformulär till den kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, men denna exporterande tillverkare besvarade dock inte frågeformuläret. Detta innebär att ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i den nu aktuella undersökningen och följaktligen användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes det visserligen ett frågeformulär till den kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, men denna exporterande tillverkare besvarade dock inte frågeformuläret. Detta innebär att ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i den nu aktuella undersökningen och följaktligen användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (30) | De kinesiska myndigheterna och den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren som gav sig till känna under stickprovsförfarandet underrättades i detta sammanhang om att kommissionen skulle anse underlåtenhet att besvara frågeformuläret som bristande samarbete och att den i ett sådant fall kunde använda sig av artikel 18 i grundförordningen när det gäller avgörandena för Kina. Såsom anges i skäl 20 inkom inget svar på frågeformuläret till kommissionen. |
| --- | --- |

(30)

De kinesiska myndigheterna och den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren som gav sig till känna under stickprovsförfarandet underrättades i detta sammanhang om att kommissionen skulle anse underlåtenhet att besvara frågeformuläret som bristande samarbete och att den i ett sådant fall kunde använda sig av artikel 18 i grundförordningen när det gäller avgörandena för Kina. Såsom anges i skäl 20 inkom inget svar på frågeformuläret till kommissionen.

| (31) | Mot denna bakgrund och enligt artikel 18.1 i grundförordningen träffades avgörandena om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumping (se nedan) på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik från Eurostat, som dubbelkontrollerades mot importstatistik som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (artikel 14.6-databasen) och mot uppgifter som samlats in vid kontrollerna på plats hos de icke-närstående importörerna. Även den kinesiska databasen över exportstatistik analyserades. Denna analys visade dock att uppgifterna om importvolymen i denna databas vida översteg de volymer som registrerats i andra tillgängliga källor, särskilt artikel 14.6-databasen. Den visade även på rapporterade genomsnittliga priser som låg långt över de genomsnittliga priserna enligt andra källor, bl.a. det genomsnittliga pris som rapporterats av de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna. De uppgifter som rapporterats av alla övriga tillgängliga källor uppvisade således små skillnader sinsemellan, under det att det kunde konstateras att de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen avvek betydligt från de uppgifter som rapporterats av alla de övriga källor som analyserats av kommissionen. Av denna anledning ansågs de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen över exportstatistik vara otillförlitliga i detta fall. |
| --- | --- |

(31)

Mot denna bakgrund och enligt artikel 18.1 i grundförordningen träffades avgörandena om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumping (se nedan) på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik från Eurostat, som dubbelkontrollerades mot importstatistik som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (artikel 14.6-databasen) och mot uppgifter som samlats in vid kontrollerna på plats hos de icke-närstående importörerna. Även den kinesiska databasen över exportstatistik analyserades. Denna analys visade dock att uppgifterna om importvolymen i denna databas vida översteg de volymer som registrerats i andra tillgängliga källor, särskilt artikel 14.6-databasen. Den visade även på rapporterade genomsnittliga priser som låg långt över de genomsnittliga priserna enligt andra källor, bl.a. det genomsnittliga pris som rapporterats av de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna. De uppgifter som rapporterats av alla övriga tillgängliga källor uppvisade således små skillnader sinsemellan, under det att det kunde konstateras att de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen avvek betydligt från de uppgifter som rapporterats av alla de övriga källor som analyserats av kommissionen. Av denna anledning ansågs de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen över exportstatistik vara otillförlitliga i detta fall.

3.2   Dumpning av import under översynsperioden

a)   Jämförbart land

| (32) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

| (33) | Thailand användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Vid den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång användes Förenta staterna som jämförbart land, eftersom de thailändska tillverkarna inte samarbetade. |
| --- | --- |

(33)

Thailand användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Vid den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång användes Förenta staterna som jämförbart land, eftersom de thailändska tillverkarna inte samarbetade.

| (34) | Vad gäller den nu aktuella undersökningen underrättade kommissionen de berörda parterna i meddelandet om inledande att den hade för avsikt att använda Sydkorea som jämförbart land, eftersom Sydkorea i motsats till Förenta staterna inte tillämpade några handelspolitiska skyddsåtgärder och eftersom en sydkoreansk exporterande tillverkare hade samarbetat i översynen vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Malaysia och Sydkorea (se skäl 4). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val, men ingen av parterna lämnade några synpunkter. |
| --- | --- |

(34)

Vad gäller den nu aktuella undersökningen underrättade kommissionen de berörda parterna i meddelandet om inledande att den hade för avsikt att använda Sydkorea som jämförbart land, eftersom Sydkorea i motsats till Förenta staterna inte tillämpade några handelspolitiska skyddsåtgärder och eftersom en sydkoreansk exporterande tillverkare hade samarbetat i översynen vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Malaysia och Sydkorea (se skäl 4). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val, men ingen av parterna lämnade några synpunkter.

| (35) | Kommissionen inhämtade upplysningar om tillverkare av den berörda produkten i andra möjliga jämförbara länder, nämligen Bosnien och Hercegovina, Indien, Israel, Japan, Saudiarabien, Thailand och Taiwan och uppmanade alla kända tillverkare av den berörda produkten i dessa länder, inklusive tillverkaren i Sydkorea, att lämna nödvändiga uppgifter. Endast en tillverkare i Saudiarabien samarbetade och besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inhämtade upplysningar om tillverkare av den berörda produkten i andra möjliga jämförbara länder, nämligen Bosnien och Hercegovina, Indien, Israel, Japan, Saudiarabien, Thailand och Taiwan och uppmanade alla kända tillverkare av den berörda produkten i dessa länder, inklusive tillverkaren i Sydkorea, att lämna nödvändiga uppgifter. Endast en tillverkare i Saudiarabien samarbetade och besvarade frågeformuläret.

| (36) | Såsom anges i skäl 26 visade undersökningen att den berörda produkten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(36)

Såsom anges i skäl 26 visade undersökningen att den berörda produkten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (37) | Undersökningen visade inte på några snedvridningar på den saudiska hemmamarknaden. Det fanns visserligen bara en tillverkare men inga handelspolitiska skyddsåtgärder var i kraft och den inhemska tillverkaren konkurrerade med import från Kina, Sydkorea, Thailand och Japan. På denna grundval drogs slutsatsen att konkurrensen på den saudiska marknaden var tillfredsställande. |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen visade inte på några snedvridningar på den saudiska hemmamarknaden. Det fanns visserligen bara en tillverkare men inga handelspolitiska skyddsåtgärder var i kraft och den inhemska tillverkaren konkurrerade med import från Kina, Sydkorea, Thailand och Japan. På denna grundval drogs slutsatsen att konkurrensen på den saudiska marknaden var tillfredsställande.

| (38) | Det framgick även av undersökningen att de kvantiteter som tillverkades och såldes på den saudiska hemmamarknaden var representativa i förhållande till den totala exporten från Kina till unionen enligt Eurostat. |
| --- | --- |

(38)

Det framgick även av undersökningen att de kvantiteter som tillverkades och såldes på den saudiska hemmamarknaden var representativa i förhållande till den totala exporten från Kina till unionen enligt Eurostat.

| (39) | Såsom anges i skäl 45 visade undersökningen att de saudiska tillverkarnas inhemska försäljning av den berörda produkten, i genomsnitt, gick med förlust. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden konstaterades dock ligga på samma nivå som för unionsindustrin och årsredovisningen hade upprättats i enlighet med fortlevnadsprincipen. På denna grundval ansågs det att företaget kommer att fortsätta att vara ekonomiskt bärkraftigt under en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(39)

Såsom anges i skäl 45 visade undersökningen att de saudiska tillverkarnas inhemska försäljning av den berörda produkten, i genomsnitt, gick med förlust. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden konstaterades dock ligga på samma nivå som för unionsindustrin och årsredovisningen hade upprättats i enlighet med fortlevnadsprincipen. På denna grundval ansågs det att företaget kommer att fortsätta att vara ekonomiskt bärkraftigt under en överskådlig framtid.

| (40) | Mot denna bakgrund ansågs Saudiarabien vara ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Mot denna bakgrund ansågs Saudiarabien vara ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

b)   Normalvärde

| (41) | De uppgifter som mottagits från den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien användes som grundval för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(41)

De uppgifter som mottagits från den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien användes som grundval för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina.

| (42) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien var representativ under översynsperioden. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien var representativ under översynsperioden.

| (43) | Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Den totala exportvolymen fastställdes på grundval av statistik från Eurostat (se skäl 31). På denna grundval ansågs försäljningen på hemmamarknaden i Saudiarabien vara representativ. |
| --- | --- |

(43)

Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Den totala exportvolymen fastställdes på grundval av statistik från Eurostat (se skäl 31). På denna grundval ansågs försäljningen på hemmamarknaden i Saudiarabien vara representativ.

| (44) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

| (45) | Det framgick av undersökningen att det vägda genomsnittliga inhemska priset under en längre period varit lägre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden. Denna försäljning kan därför inte anses ha skett vid normal handel. Följaktligen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Det framgick av undersökningen att det vägda genomsnittliga inhemska priset under en längre period varit lägre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden. Denna försäljning kan därför inte anses ha skett vid normal handel. Följaktligen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (46) | I enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Eftersom det inte fanns någon uppgift om den exporterande tillverkarens faktiska vinst användes en skälig vinstmarginal i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. En vinstmarginal på 5 % ansågs vara skälig när det gäller metallindustrin. Dumpningsmarginalen uppgick till 136 %. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Eftersom det inte fanns någon uppgift om den exporterande tillverkarens faktiska vinst användes en skälig vinstmarginal i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. En vinstmarginal på 5 % ansågs vara skälig när det gäller metallindustrin. Dumpningsmarginalen uppgick till 136 %.

c)   Exportpris

| (47) | Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från Eurostat som dubbelkontrollerats mot de uppgifter som den sökande lämnat i begäran, artikel 14.6-databasen och de uppgifter som erhållits från de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna. |
| --- | --- |

(47)

Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från Eurostat som dubbelkontrollerats mot de uppgifter som den sökande lämnat i begäran, artikel 14.6-databasen och de uppgifter som erhållits från de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna.

d)   Jämförelse

| (48) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (sjöfrakt), försäkringskostnader och tullklareringsavgifter på grundval av kontrollerade uppgifter från icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (sjöfrakt), försäkringskostnader och tullklareringsavgifter på grundval av kontrollerade uppgifter från icke-närstående importörer.

e)   Dumpningsmarginal

| (49) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts enligt ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts enligt ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig.

| (50) | På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till över 136 %. |
| --- | --- |

(50)

På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till över 136 %.

3.3   Importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas

a)   Inledande anmärkning

| (51) | Eftersom det konstaterats att dumpning förekom under översynsperioden undersökte kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. De faktorer som analyserades var produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, det kinesiska exportbeteendet gentemot andra tredje länder och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom det konstaterats att dumpning förekom under översynsperioden undersökte kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. De faktorer som analyserades var produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, det kinesiska exportbeteendet gentemot andra tredje länder och unionsmarknadens attraktionskraft.

b)   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (52) | Tillverkningen, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av uppskattningar som gjorts av den sökande. På denna grundval uppskattades den totala tillverkningen i Kina volymmässigt till 435 000 ton och den totala produktionskapaciteten till 612 000 ton. Den totala outnyttjade kapaciteten i Kina uppgick således till uppskattningsvis 177 000 ton, vilket motsvarar nästan tre gånger förbrukningen i unionen under översynsperioden. Såsom förklaras i skälen 53–56 kan stora delar av denna outnyttjade kapacitet sannolikt komma att användas för export till unionen. |
| --- | --- |

(52)

Tillverkningen, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av uppskattningar som gjorts av den sökande. På denna grundval uppskattades den totala tillverkningen i Kina volymmässigt till 435 000 ton och den totala produktionskapaciteten till 612 000 ton. Den totala outnyttjade kapaciteten i Kina uppgick således till uppskattningsvis 177 000 ton, vilket motsvarar nästan tre gånger förbrukningen i unionen under översynsperioden. Såsom förklaras i skälen 53–56 kan stora delar av denna outnyttjade kapacitet sannolikt komma att användas för export till unionen.

c)   Kinesiskt exportbeteende gentemot andra tredjeländer

| (53) | Eftersom det inte finns några allmänt tillgängliga uppgifter och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade gick det inte att fastställa storleken på de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader. De kinesiska exporterande tillverkarna har emellertid ägnat sig åt illojala affärsmetoder på den amerikanska marknaden, där antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten är i kraft sedan 1992. Mot denna bakgrund och med beaktande av den dumpning som pågår och tidigare pågått på unionsmarknaden finns det dock ingen anledning att anta att de kinesiska exportörerna kommer att ändra sitt exportprisbeteende inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom det inte finns några allmänt tillgängliga uppgifter och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade gick det inte att fastställa storleken på de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader. De kinesiska exporterande tillverkarna har emellertid ägnat sig åt illojala affärsmetoder på den amerikanska marknaden, där antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten är i kraft sedan 1992. Mot denna bakgrund och med beaktande av den dumpning som pågår och tidigare pågått på unionsmarknaden finns det dock ingen anledning att anta att de kinesiska exportörerna kommer att ändra sitt exportprisbeteende inom den närmaste framtiden.

d)   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (54) | Trots de gällande tullarna ökade de kinesiska exporterande tillverkarna sin exportvolym till och marknadsandel på unionsmarknaden, vilket visar att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande är intresserade av unionsmarknaden. Detta bekräftas även av tidigare kringgående genom omlastning av den berörda produkten via Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna (se skäl 2). |
| --- | --- |

(54)

Trots de gällande tullarna ökade de kinesiska exporterande tillverkarna sin exportvolym till och marknadsandel på unionsmarknaden, vilket visar att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande är intresserade av unionsmarknaden. Detta bekräftas även av tidigare kringgående genom omlastning av den berörda produkten via Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna (se skäl 2).

| (55) | Även om man beaktar att den inhemska förbrukningen i Kina och i andra tredjeländer skulle kunna öka tyder den stora överkapaciteten i Kina som vida överstiger den totala förbrukningen i unionen på att de kinesiska exporterande tillverkarna ändå skulle ha betydande kvantiteter tillgängliga för export till unionsmarkanden om åtgärderna skulle upphöra. Med tanke på att Förenta staterna, som är en annan stor marknad för den berörda produkten, tillämpar betydande antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten från Kina är det sannolikt att en stor del av denna outnyttjade kapacitet kommer att användas för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(55)

Även om man beaktar att den inhemska förbrukningen i Kina och i andra tredjeländer skulle kunna öka tyder den stora överkapaciteten i Kina som vida överstiger den totala förbrukningen i unionen på att de kinesiska exporterande tillverkarna ändå skulle ha betydande kvantiteter tillgängliga för export till unionsmarkanden om åtgärderna skulle upphöra. Med tanke på att Förenta staterna, som är en annan stor marknad för den berörda produkten, tillämpar betydande antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten från Kina är det sannolikt att en stor del av denna outnyttjade kapacitet kommer att användas för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra.

| (56) | Med beaktande av de kinesiska exporterande tillverkarnas pågående och tidigare dumping (se skäl 50) och det faktum att den berörda produkten från Kina är föremål för antidumpningsåtgärder vid import till den amerikanska marknaden anser man att unionsmarknaden kommer att fortsätta att vara attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(56)

Med beaktande av de kinesiska exporterande tillverkarnas pågående och tidigare dumping (se skäl 50) och det faktum att den berörda produkten från Kina är föremål för antidumpningsåtgärder vid import till den amerikanska marknaden anser man att unionsmarknaden kommer att fortsätta att vara attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna.

3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (57) | Undersökningen har bekräftat att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (motsvarande nästan tre gånger förbrukningen i unionen), exportbeteendet när det gäller den amerikanska marknaden och unionsmarknadens fortsatta attraktionskraft drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(57)

Undersökningen har bekräftat att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (motsvarande nästan tre gånger förbrukningen i unionen), exportbeteendet när det gäller den amerikanska marknaden och unionsmarknadens fortsatta attraktionskraft drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (58) | Unionsindustrin har inte genomgått några stora strukturella förändringar sedan undersökningsperioden för den förra en vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 1. Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Unionsindustrin har inte genomgått några stora strukturella förändringar sedan undersökningsperioden för den förra en vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 1. Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (59) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 48 868 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden och som dubbelkontrollerats mot de kontrollerade uppgifterna för företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(59)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 48 868 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden och som dubbelkontrollerats mot de kontrollerade uppgifterna för företagen i urvalet.

| (60) | Såsom anges i skäl 11 valdes tre unionstillverkare/grupper av tillverkare ut till att ingå i det slutgiltiga urvalet. De företagen/företagsgrupper som ingick i urvalet svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av försäljningen i unionen (se skäl 13). Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(60)

Såsom anges i skäl 11 valdes tre unionstillverkare/grupper av tillverkare ut till att ingå i det slutgiltiga urvalet. De företagen/företagsgrupper som ingick i urvalet svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av försäljningen i unionen (se skäl 13). Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

4.2   Förbrukning i unionen

| (61) | Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som lämnats av sökanden och ii) importen från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Såsom förklaras i skäl 31 ansågs uppgifterna i den kinesiska databasen över exportstatistik inte vara tillförlitliga och följaktligen använde man sig inte av dessa vid fastställandet av exportvolymen från Kina. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som lämnats av sökanden och ii) importen från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Såsom förklaras i skäl 31 ansågs uppgifterna i den kinesiska databasen över exportstatistik inte vara tillförlitliga och följaktligen använde man sig inte av dessa vid fastställandet av exportvolymen från Kina.

| (62) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukningen i unionen (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 57 897 | 59 916 | 60 503 | 58 113 |
| Index | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat. |

(62)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukningen i unionen (i ton)

2011

2012

2013

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen

57 897

59 916

60 503

58 113

Index

100

103

104

100

Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat.

| (63) | Under 2012 och 2013 ökade förbrukningen något (med 3 % respektive 4 % jämfört med 2011 års nivå) och uppgick till 59 916 ton under 2012 och 60 503 ton under 2013. Under översynsperioden minskade den till en nivå som var något högre än 2011 års nivå, dvs. till 58 113 ton. Totalt sett var förbrukningen i unionen relativt konstant under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Under 2012 och 2013 ökade förbrukningen något (med 3 % respektive 4 % jämfört med 2011 års nivå) och uppgick till 59 916 ton under 2012 och 60 503 ton under 2013. Under översynsperioden minskade den till en nivå som var något högre än 2011 års nivå, dvs. till 58 113 ton. Totalt sett var förbrukningen i unionen relativt konstant under skadeundersökningsperioden.

4.3   Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (64) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Den sammanlagda importvolymen från Kina (se tabell 2) omfattar import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, eftersom åtgärderna utvidgats till att även omfatta import som avsänts från dessa länder (se skäl 2). |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Den sammanlagda importvolymen från Kina (se tabell 2) omfattar import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, eftersom åtgärderna utvidgats till att även omfatta import som avsänts från dessa länder (se skäl 2).

| (65) | Importen till unionen från Kina utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den berörda produkten med ursprung i Kina | 3 739 | 6 789 | 7 091 | 8 058 |
| Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna | 1 051 | 1 168 | 1 342 | 1 377 |
| Total importvolym från Kina | 4 790 | 7 957 | 8 433 | 9 435 |
| Index | 100 | 166 | 176 | 197 |
| Marknadsandel | 8 % | 13 % | 14 % | 16 % |
| Källa: Eurostat. |

(65)

Importen till unionen från Kina utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

Översynsperioden

Den berörda produkten med ursprung i Kina

3 739

6 789

7 091

8 058

Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna

1 051

1 168

1 342

1 377

Total importvolym från Kina

4 790

7 957

8 433

9 435

Index

100

166

176

197

Marknadsandel

8 %

13 %

14 %

16 %

Källa: Eurostat.

| (66) | Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importvolymen från Kina kontinuerligt och nästan fördubblades från 4 790 ton 2011 till 9 435 ton under översynsperioden. Den kinesiska marknadsandelen följde samma trend och fördubblades under skadeundersökningsperioden, från 8 % under 2011 till 16 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importvolymen från Kina kontinuerligt och nästan fördubblades från 4 790 ton 2011 till 9 435 ton under översynsperioden. Den kinesiska marknadsandelen följde samma trend och fördubblades under skadeundersökningsperioden, från 8 % under 2011 till 16 % under översynsperioden.

4.3.2   Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (67) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga importpriset (se tabell 3) innefattar både den berörda produkten med ursprung i Kina och den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, och detta av samma orsak som anges i skäl 64. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades följaktligen på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (i euro per ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den berörda produkten med ursprung i Kina | 1 347 | 1 646 | 1 299 | 1 179 |
| Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna | 2 200 | 2 700 | 2 633 | 2 623 |
| Kina genomsnitt | 1 534 | 1 801 | 1 511 | 1 388 |
| Index | 100 | 117 | 98 | 90 |
| Källa: Eurostat. |

(67)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga importpriset (se tabell 3) innefattar både den berörda produkten med ursprung i Kina och den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, och detta av samma orsak som anges i skäl 64. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades följaktligen på följande sätt:

Tabell 3

Importpriser (i euro per ton)

2011

2012

2013

Översynsperioden

Den berörda produkten med ursprung i Kina

1 347

1 646

1 299

1 179

Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna

2 200

2 700

2 633

2 623

Kina genomsnitt

1 534

1 801

1 511

1 388

Index

100

117

98

90

Källa: Eurostat.

| (68) | Under skadeundersökningsperioden varierade det genomsnittliga importpriset kraftigt. Först ökade priset med 17 %, från 1 534 euro per ton 2011 till 1 801 euro per ton 2012. Importpriset sjönk under 2013 till 1 511 euro per ton och till 1 388 euro per ton under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset minskade med 10 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Under skadeundersökningsperioden varierade det genomsnittliga importpriset kraftigt. Först ökade priset med 17 %, från 1 534 euro per ton 2011 till 1 801 euro per ton 2012. Importpriset sjönk under 2013 till 1 511 euro per ton och till 1 388 euro per ton under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset minskade med 10 % totalt sett under skadeundersökningsperioden.

| (69) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och det genomsnittliga priset för importen från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) på grundval av Eurostats uppgifter, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och det genomsnittliga priset för importen från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) på grundval av Eurostats uppgifter, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (70) | Såsom nämns i skäl 49 var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter nödvändiga justeringar och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20,5 %. |
| --- | --- |

(70)

Såsom nämns i skäl 49 var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter nödvändiga justeringar och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20,5 %.

4.3.3   Import från tredjeländer

| (71) | Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.

  Tabell 4


  Import från tredjeländer | | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från tredjeländer | Volym i ton | 9 078 | 11 560 | 11 273 | 11 556 |
| Index | 100 | 127 | 124 | 127 |
| Marknadsandel | 16 % | 19 % | 19 % | 20 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per ton) | 2 596 | 2 473 | 2 584 | 2 442 |
| Index | 100 | 95 | 100 | 94 |
| Källa: Eurostat. |

(71)

Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.

Tabell 4

Import från tredjeländer

2011

2012

2013

Översynsperioden

Import från tredjeländer

Volym i ton

9 078

11 560

11 273

11 556

Index

100

127

124

127

Marknadsandel

16 %

19 %

19 %

20 %

Genomsnittligt pris (i euro per ton)

2 596

2 473

2 584

2 442

Index

100

95

100

94

Källa: Eurostat.

| (72) | Importvolymen från andra tredjeländer ökade från ca 9 078 ton 2011 till ca 11 556 ton under översynsperioden, dvs. med 27 %. Denna ökning skedde huvudsakligen mellan 2011 och 2012, varefter importvolymen låg kvar på en relativt stabil nivå fram till slutet av översynsperioden. Denna ökning återspeglas i marknadsandelen för denna import som ökade från 16 % under 2011 till 19 % under 2012 och sedan låg kvar på en relativt stabil nivå med endast en liten ökning till 20 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset sjönk med 5 % under 2012 för att därefter öka med 5 % under 2013. Under undersökningsperioden minskade den återigen med 6 %. I genomsnitt var dessa priser lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(72)

Importvolymen från andra tredjeländer ökade från ca 9 078 ton 2011 till ca 11 556 ton under översynsperioden, dvs. med 27 %. Denna ökning skedde huvudsakligen mellan 2011 och 2012, varefter importvolymen låg kvar på en relativt stabil nivå fram till slutet av översynsperioden. Denna ökning återspeglas i marknadsandelen för denna import som ökade från 16 % under 2011 till 19 % under 2012 och sedan låg kvar på en relativt stabil nivå med endast en liten ökning till 20 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset sjönk med 5 % under 2012 för att därefter öka med 5 % under 2013. Under undersökningsperioden minskade den återigen med 6 %. I genomsnitt var dessa priser lägre än unionsindustrins priser.

| (73) | Under översynsperioden kom importen främst från Vietnam, Kambodja, Thailand, och Israel. Den utvecklades på det sätt som visas nedan.

  Tabell 5


  Importvolym (i ton) från de viktigaste andra tredjeländerna










  Importvolym per land | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | 1 158 | 1 602 | 2 635 | 2 562 |
| Index | 100 | 138 | 228 | 221 |
| Kambodja | 0 | 0 | 365 | 1 368 |
| Index | 100 | 100 | 365 | 1 368 |
| Thailand | 2 520 | 2 559 | 1 974 | 1 357 |
| Index | 100 | 102 | 78 | 54 |
| Israel | 128 | 547 | 745 | 973 |
| Index | 100 | 427 | 582 | 760 |
| Källa: Eurostat. |

(73)

Under översynsperioden kom importen främst från Vietnam, Kambodja, Thailand, och Israel. Den utvecklades på det sätt som visas nedan.

Tabell 5

Importvolym (i ton) från de viktigaste andra tredjeländerna

Importvolym per land

2011

2012

2013

Översynsperioden

Vietnam

1 158

1 602

2 635

2 562

Index

100

138

228

221

Kambodja

0

0

365

1 368

Index

100

100

365

1 368

Thailand

2 520

2 559

1 974

1 357

Index

100

102

78

54

Israel

128

547

745

973

Index

100

427

582

760

Källa: Eurostat.

| (74) | Importen från Vietnam fördubblades under skadeundersökningsperioden och uppgick till ca 2 562 ton under översynsperioden. Importen från Thailand minskade kraftigt (med 47 %) från 2011 och nådde ner till en nivå på 1 357 ton under översynsperioden. Importen från Kambodja och Israel ökade däremot kraftigt under skadeundersökningsperioden och uppgick till 1 368 ton respektive 973 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Importen från Vietnam fördubblades under skadeundersökningsperioden och uppgick till ca 2 562 ton under översynsperioden. Importen från Thailand minskade kraftigt (med 47 %) från 2011 och nådde ner till en nivå på 1 357 ton under översynsperioden. Importen från Kambodja och Israel ökade däremot kraftigt under skadeundersökningsperioden och uppgick till 1 368 ton respektive 973 ton under översynsperioden.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (75) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (76) | I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och uppgifterna avseende de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(76)

I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och uppgifterna avseende de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (77) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(77)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (78) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna rörande de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de företag/företagsgrupper som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(78)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna rörande de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de företag/företagsgrupper som ingick i urvalet.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (79) | Tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet totalt i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 53 797 | 54 951 | 54 572 | 48 868 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 184 220 | 164 220 | 164 220 | 164 220 |
| Index | 100 | 89 | 89 | 89 |
| Kapacitetsutnyttjande | 29 % | 33 % | 33 % | 29 % |
| Källa: Begäran. |

(79)

Tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet totalt i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

Översynsperioden

Tillverkningsvolym (i ton)

53 797

54 951

54 572

48 868

Index

100

102

101

90

Tillverkningskapacitet (i ton)

184 220

164 220

164 220

164 220

Index

100

89

89

89

Kapacitetsutnyttjande

29 %

33 %

33 %

29 %

Källa: Begäran.

| (80) | Tillverkningsvolymen var relativt oförändrad mellan 2011 och 2013, men minskade med 10 % under översynsperioden till 48 868 ton. |
| --- | --- |

(80)

Tillverkningsvolymen var relativt oförändrad mellan 2011 och 2013, men minskade med 10 % under översynsperioden till 48 868 ton.

| (81) | Unionstillverkarnas tillverkningskapacitet låg från och med 2012 på nivån 164 220 ton, efter en kapacitetsminskning på 11 % under 2011. Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i de tidigare förfaranden som avses i skäl 4. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis en korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Unionstillverkarnas tillverkningskapacitet låg från och med 2012 på nivån 164 220 ton, efter en kapacitetsminskning på 11 % under 2011. Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i de tidigare förfaranden som avses i skäl 4. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis en korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden.

| (82) | Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden låg kvar på en låg nivå, dvs. 29 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på 33 % under 2012 och 2013. Detta förklaras av att tillverkningsvolymen ökade en aning under dessa år. Såsom förklaras i skäl 81 beror det låga kapacitetsutnyttjandet delvis på metoden för att beräkna den totala kapaciteten. |
| --- | --- |

(82)

Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden låg kvar på en låg nivå, dvs. 29 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på 33 % under 2012 och 2013. Detta förklaras av att tillverkningsvolymen ökade en aning under dessa år. Såsom förklaras i skäl 81 beror det låga kapacitetsutnyttjandet delvis på metoden för att beräkna den totala kapaciteten.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (83) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 44 030 | 40 399 | 40 797 | 37 121 |
| Index | 100 | 92 | 93 | 84 |
| Marknadsandel | 76 % | 67 % | 67 % | 64 % |
| Källa: Begäran. |

(83)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

44 030

40 399

40 797

37 121

Index

100

92

93

84

Marknadsandel

76 %

67 %

67 %

64 %

Källa: Begäran.

| (84) | Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden minskade med 8 % under 2012 jämfört med försäljningsvolymerna för 2011. De ökade endast en aning 2013 och sjönk därefter under översynsperioden till 37 121 ton, dvs. den totala försäljningsvolymen minskade med 16 % jämfört med 2011. |
| --- | --- |

(84)

Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden minskade med 8 % under 2012 jämfört med försäljningsvolymerna för 2011. De ökade endast en aning 2013 och sjönk därefter under översynsperioden till 37 121 ton, dvs. den totala försäljningsvolymen minskade med 16 % jämfört med 2011.

| (85) | Unionsindustrins minskade försäljning avspeglades i dess marknadsandel som minskade med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 76 % under 2011 till 64 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Unionsindustrins minskade försäljning avspeglades i dess marknadsandel som minskade med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 76 % under 2011 till 64 % under översynsperioden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (86) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 092 | 1 006 | 962 | 947 |
| Index | 100 | 92 | 88 | 86 |
| Produktivitet (enhet per anställd) | 49 | 55 | 57 | 52 |
| Index | 100 | 112 | 116 | 106 |
| Källa: Begäran. |

(86)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Antal anställda

1 092

1 006

962

947

Index

100

92

88

86

Produktivitet (enhet per anställd)

49

55

57

52

Index

100

112

116

106

Källa: Begäran.

| (87) | Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 14 %, från 1 092 anställda 2011 till 947 anställda under översynsperioden. Eftersom tillverkningen låg kvar på samma nivå under 2012 och 2013 ökade produktiviteten för unionsindustrins anställda, mätt som tillverkning (ton) per anställd per år, med 12 % respektive 16 % dessa år jämfört med 2011. Produktiviteten minskade under översynsperioden på grund av den minskade tillverkningen, men var ändå 6 % högre än 2011. |
| --- | --- |

(87)

Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 14 %, från 1 092 anställda 2011 till 947 anställda under översynsperioden. Eftersom tillverkningen låg kvar på samma nivå under 2012 och 2013 ökade produktiviteten för unionsindustrins anställda, mätt som tillverkning (ton) per anställd per år, med 12 % respektive 16 % dessa år jämfört med 2011. Produktiviteten minskade under översynsperioden på grund av den minskade tillverkningen, men var ändå 6 % högre än 2011.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (88) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden i dess helhet (euro per ton) | 2 774 | 2 902 | 2 808 | 2 892 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 104 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 3 081 | 3 100 | 3 042 | 3 118 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 101 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet. |

(88)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden i dess helhet (euro per ton)

2 774

2 902

2 808

2 892

Index

100

105

101

104

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

3 081

3 100

3 042

3 118

Index

100

101

99

101

Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

| (89) | Försäljningspriserna i unionen var relativt oförändrade och uppvisade endast smärre fluktuationer. De ökade således med 5 % under 2012, minskade med 4 % under 2013 och ökade igen med 3 % under översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade priserna med 4 % totalt sett. Produktionskostnaden per enhet uppvisade samma utveckling, dvs. den ökade under 2012, minskade därefter under 2013 och ökade igen under översynsperioden. Det rörde sig emellertid endast och smärre fluktuationer som uppgick till mellan 1 % och 2 %. Produktionskostnaden per enhet ökade totalt sett med 1 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom försäljningspriserna ökade aningen mer under skadeundersökningsperioden ledde detta således till en förbättring av unionstillverkarnas lönsamhet, vilken dock ändå var negativ under hela skadeundersökningsperioden (se skäl 94). |
| --- | --- |

(89)

Försäljningspriserna i unionen var relativt oförändrade och uppvisade endast smärre fluktuationer. De ökade således med 5 % under 2012, minskade med 4 % under 2013 och ökade igen med 3 % under översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade priserna med 4 % totalt sett. Produktionskostnaden per enhet uppvisade samma utveckling, dvs. den ökade under 2012, minskade därefter under 2013 och ökade igen under översynsperioden. Det rörde sig emellertid endast och smärre fluktuationer som uppgick till mellan 1 % och 2 %. Produktionskostnaden per enhet ökade totalt sett med 1 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom försäljningspriserna ökade aningen mer under skadeundersökningsperioden ledde detta således till en förbättring av unionstillverkarnas lönsamhet, vilken dock ändå var negativ under hela skadeundersökningsperioden (se skäl 94).

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (90) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 53 347 | 54 409 | 55 868 | 55 715 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 104 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet. |

(90)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

53 347

54 409

55 868

55 715

Index

100

102

105

104

Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

| (91) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd uppvisade en lätt stigande trend under skadeundersökningsperioden. Mellan 2011 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 % till 55 715 euro. Minskningen av antalet anställda med 14 % under skadeundersökningsperioden ledde dock inte till omedelbara besparingar för företagen i och med att uppsägningarna också medförde kostnader. |
| --- | --- |

(91)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd uppvisade en lätt stigande trend under skadeundersökningsperioden. Mellan 2011 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 % till 55 715 euro. Minskningen av antalet anställda med 14 % under skadeundersökningsperioden ledde dock inte till omedelbara besparingar för företagen i och med att uppsägningarna också medförde kostnader.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (92) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lagerhållning | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 6 657 | 6 851 | 6 807 | 5 749 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 86 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 22 % | 21 % | 29 % | 21 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet. |

(92)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lagerhållning

2011

2012

2013

Översynsperioden

Utgående lager (i ton)

6 657

6 851

6 807

5 749

Index

100

103

102

86

Utgående lager i procent av tillverkningen

22 %

21 %

29 %

21 %

Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

| (93) | Utgående lager ökade först något under 2012 för att därefter minska igen med 1 % mellan 2012 och 2013 och med 16 % mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade lagerhållningen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med en procentenhet mellan 2011 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Utgående lager ökade först något under 2012 för att därefter minska igen med 1 % mellan 2012 och 2013 och med 16 % mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade lagerhållningen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med en procentenhet mellan 2011 och översynsperioden.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (94) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | – 11,2 % | – 5,5 % | – 8,3 % | – 9,1 % |
| Kassaflöde (i euro) | – 7 791 330 | – 518 192 | – 2 540 656 | – 1 790 761 |
| Index | 100 | 1 504 | 307 | 435 |
| Investeringar (i euro) | 2 388 945 | 3 111 518 | 4 339 627 | 3 362 845 |
| Index | 100 | 130 | 182 | 141 |
| Räntabilitet | – 21,4 % | – 18,8 % | – 13,6 % | – 15,3 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet. |

(94)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

– 11,2 %

– 5,5 %

– 8,3 %

– 9,1 %

Kassaflöde (i euro)

– 7 791 330

– 518 192

– 2 540 656

– 1 790 761

Index

100

1 504

307

435

Investeringar (i euro)

2 388 945

3 111 518

4 339 627

3 362 845

Index

100

130

182

141

Räntabilitet

– 21,4 %

– 18,8 %

– 13,6 %

– 15,3 %

Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

| (95) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (96) | Unionsindustrin gick med betydande förlust under skadeundersökningsperioden. Förlusten uppgick till – 11,2 % under 2011, minskade därefter till – 5,5 % under 2012 för att sedan återigen öka under 2013 och översynsperioden (– 8,3 % respektive – 9,1 %). |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrin gick med betydande förlust under skadeundersökningsperioden. Förlusten uppgick till – 11,2 % under 2011, minskade därefter till – 5,5 % under 2012 för att sedan återigen öka under 2013 och översynsperioden (– 8,3 % respektive – 9,1 %).

| (97) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Kassaflödet var negativ under skadeundersökningsperioden trots att det förbättrats, framför allt under 2012. |
| --- | --- |

(97)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Kassaflödet var negativ under skadeundersökningsperioden trots att det förbättrats, framför allt under 2012.

| (98) | Investeringarna uppvisade en ökande trend och hade till syfte att göra tillverkningsprocessen säkrare, minska energiförbrukningen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten för den berörda produkten. Investeringarna ökade både under 2012 och 2013, men minskade under översynsperioden. Jämfört med 2011 ökade investeringarna med 30 % under 2012, med 82 % under 2013 och med 41 % under översynsperioden. Denna ökning av investeringarna ledde dock inte till positiv räntabilitet, dvs. vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten varierade således mellan – 21,4 % under 2011 och – 15,3 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Investeringarna uppvisade en ökande trend och hade till syfte att göra tillverkningsprocessen säkrare, minska energiförbrukningen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten för den berörda produkten. Investeringarna ökade både under 2012 och 2013, men minskade under översynsperioden. Jämfört med 2011 ökade investeringarna med 30 % under 2012, med 82 % under 2013 och med 41 % under översynsperioden. Denna ökning av investeringarna ledde dock inte till positiv räntabilitet, dvs. vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten varierade således mellan – 21,4 % under 2011 och – 15,3 % under översynsperioden.

4.4.3.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (99) | Den dumpningsmarginal som fastställdes vid undersökningen översteg gott och väl miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek har haft en betydande inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(99)

Den dumpningsmarginal som fastställdes vid undersökningen översteg gott och väl miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek har haft en betydande inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

| (100) | Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Turkiet, Sydkorea och Malaysia. |
| --- | --- |

(100)

Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Turkiet, Sydkorea och Malaysia.

4.5   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (101) | Nästan alla viktiga skadeindikatorer uppvisade en negativ tendens. Tillverkningsvolymen minskade med 9 % och produktionskapaciteten med 11 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gick med betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Även om det skedde en viss förbättring uppgick unionsindustrins förlust till – 9,1 % under översynsperioden. Dessutom uppvisade unionsindustrin ett konstant negativt kassaflöde och en minskning av sysselsättningen med ca 11 % under skadeundersökningsperioden. Även försäljningen sjönk med 16 %, liksom unionstillverkarnas marknadsandel som minskade med 12 procentenheter. |
| --- | --- |

(101)

Nästan alla viktiga skadeindikatorer uppvisade en negativ tendens. Tillverkningsvolymen minskade med 9 % och produktionskapaciteten med 11 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gick med betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Även om det skedde en viss förbättring uppgick unionsindustrins förlust till – 9,1 % under översynsperioden. Dessutom uppvisade unionsindustrin ett konstant negativt kassaflöde och en minskning av sysselsättningen med ca 11 % under skadeundersökningsperioden. Även försäljningen sjönk med 16 %, liksom unionstillverkarnas marknadsandel som minskade med 12 procentenheter.

| (102) | Under skadeundersökningsperioden skedde en liten förbättring när det gäller lagerhållningen tack vare en minskning med 14 % och investeringarna ökade med 41 %. Investeringsökningen var emellertid en nödvändighet för unionstillverkarna, bl.a. för att de skulle kunna konkurera på marknaden. En ökning av detta slag utesluter inte i sig att det föreligger skada, utan bör snarare ses som ett led i den pågående omstruktureringen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(102)

Under skadeundersökningsperioden skedde en liten förbättring när det gäller lagerhållningen tack vare en minskning med 14 % och investeringarna ökade med 41 %. Investeringsökningen var emellertid en nödvändighet för unionstillverkarna, bl.a. för att de skulle kunna konkurera på marknaden. En ökning av detta slag utesluter inte i sig att det föreligger skada, utan bör snarare ses som ett led i den pågående omstruktureringen av unionsindustrin.

| (103) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(103)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

5.1   Inverkan av den importvolym och de priseffekter som förväntas om åtgärderna skulle upphävas

| (104) | I skäl 57 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(104)

I skäl 57 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

| (105) | Det framgår av undersökningen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden, vilket bl.a. lett till att tillverkningen, försäljningsvolymen, marknadsandelen och sysselsättningen minskat och till att man inte lyckats uppvisa någon vinst under hela perioden (se skäl 101). |
| --- | --- |

(105)

Det framgår av undersökningen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden, vilket bl.a. lett till att tillverkningen, försäljningsvolymen, marknadsandelen och sysselsättningen minskat och till att man inte lyckats uppvisa någon vinst under hela perioden (se skäl 101).

| (106) | Trots de höga tullar som var i kraft ökade importvolymen från Kina betydligt under skadeundersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att marknadsandelen för den kinesiska importen fördubblades (se skäl 65). Pristrycket på unionsmarknaden var fortsatt mycket starkt på grund av de betydande prisunderskridandemarginalerna under översynsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Trots de höga tullar som var i kraft ökade importvolymen från Kina betydligt under skadeundersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att marknadsandelen för den kinesiska importen fördubblades (se skäl 65). Pristrycket på unionsmarknaden var fortsatt mycket starkt på grund av de betydande prisunderskridandemarginalerna under översynsperioden.

| (107) | Såsom nämns i skäl 52 var dessutom den tillgängliga outnyttjade produktionskapaciteten i Kina nästan tre gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Det är följaktligen sannolikt att stora volymer av den berörda produkten skulle komma in på unionsmarknaden om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(107)

Såsom nämns i skäl 52 var dessutom den tillgängliga outnyttjade produktionskapaciteten i Kina nästan tre gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Det är följaktligen sannolikt att stora volymer av den berörda produkten skulle komma in på unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.

| (108) | Med tanke på de exporterande tillverkarnas tidigare och nuvarande prisbeteende i de berörda länderna förväntas importen fortsätta att ske till dumpade priser som underskrider unionsindustrins priser betydligt. Den dumpade importen skulle med säkerhet ha en negativ inverkan på unionsindustrin. En eventuell återkommande dumpad import skulle utöva ett ännu starkare pristryck på unionsindustrin, vilket innebär att den skulle bidra till att unionsindustrins ekonomiska resultat försämrades ytterligare. Denna import skulle fortsätta att ta marknadsandelar från unionsindustrin på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, vilket är en av de viktigaste orsakerna till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Med tanke på de exporterande tillverkarnas tidigare och nuvarande prisbeteende i de berörda länderna förväntas importen fortsätta att ske till dumpade priser som underskrider unionsindustrins priser betydligt. Den dumpade importen skulle med säkerhet ha en negativ inverkan på unionsindustrin. En eventuell återkommande dumpad import skulle utöva ett ännu starkare pristryck på unionsindustrin, vilket innebär att den skulle bidra till att unionsindustrins ekonomiska resultat försämrades ytterligare. Denna import skulle fortsätta att ta marknadsandelar från unionsindustrin på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, vilket är en av de viktigaste orsakerna till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.

| (109) | Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till fortsatt skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till fortsatt skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen.

6.   UNIONENS INTRESSE

| (110) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en bedömning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(110)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en bedömning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (111) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (112) | Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skada fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(112)

Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skada fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna.

6.1   Unionsindustrins intresse

| (113) | De gällande antidumpningsåtgärderna hindrade inte dumpad import från att komma in på unionsmarknaden och unionsindustrin led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

De gällande antidumpningsåtgärderna hindrade inte dumpad import från att komma in på unionsmarknaden och unionsindustrin led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Unionsindustrin har visat sig vara en bärkraftig industri strukturellt sett. Åtgärderna för att rationalisera produktionsprocessen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten ledde till en ökning av produktiviteten (med 6 %) och en minskning av produktionskapaciteten (med 11 %) under översynsperioden. Dessa åtgärder avspeglas även i investeringarna (se skäl 98). Unionsindustrins lönsamma exportverksamhet utvecklades positivt, vilket visar att denna industri var konkurrenskraftig på tredjelandsmarknader (de tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export med 10 % under skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrin har visat sig vara en bärkraftig industri strukturellt sett. Åtgärderna för att rationalisera produktionsprocessen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten ledde till en ökning av produktiviteten (med 6 %) och en minskning av produktionskapaciteten (med 11 %) under översynsperioden. Dessa åtgärder avspeglas även i investeringarna (se skäl 98). Unionsindustrins lönsamma exportverksamhet utvecklades positivt, vilket visar att denna industri var konkurrenskraftig på tredjelandsmarknader (de tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export med 10 % under skadeundersökningsperioden).

| (115) | Om åtgärderna skulle upphöra är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser från det berörda landet skulle leda till att unionsindustrins situation försämrades ytterligare. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat ytterligare förluster av marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(115)

Om åtgärderna skulle upphöra är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser från det berörda landet skulle leda till att unionsindustrins situation försämrades ytterligare. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat ytterligare förluster av marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (116) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.

6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

| (117) | Tolv importörer samarbetade i den aktuella undersökningen, men endast sex angav att de importerade den berörda produkten från det berörda landet. Tre icke-närstående importörer som svarade för 15 % av den totala importen från Kina under översynsperioden valdes ut till att utgöra urvalet. Den berörda produkten utgjorde i genomsnitt endast ca 10 % av deras totala försäljning. Deras verksamhet när det gäller den berörda produkten var lönsam. På denna grundval har de gällande åtgärderna inte haft någon väsentlig inverkan på de kontrollerade importörerna. |
| --- | --- |

(117)

Tolv importörer samarbetade i den aktuella undersökningen, men endast sex angav att de importerade den berörda produkten från det berörda landet. Tre icke-närstående importörer som svarade för 15 % av den totala importen från Kina under översynsperioden valdes ut till att utgöra urvalet. Den berörda produkten utgjorde i genomsnitt endast ca 10 % av deras totala försäljning. Deras verksamhet när det gäller den berörda produkten var lönsam. På denna grundval har de gällande åtgärderna inte haft någon väsentlig inverkan på de kontrollerade importörerna.

| (118) | Det framgick vidare av undersökningen att importörerna fortsatte att importera den berörda produkten i betydande volymer och att denna import till och med hade ökat under skadeundersökningsperioden. Det är därför osannolikt att ett bibehållande av åtgärderna skulle leda till en försämring av deras ekonomiska situation i framtiden. |
| --- | --- |

(118)

Det framgick vidare av undersökningen att importörerna fortsatte att importera den berörda produkten i betydande volymer och att denna import till och med hade ökat under skadeundersökningsperioden. Det är därför osannolikt att ett bibehållande av åtgärderna skulle leda till en försämring av deras ekonomiska situation i framtiden.

| (119) | Inga användare samarbetade eller gav sig till känna under den nu aktuella undersökningen. Det faktum att de inte samarbetade verkar bekräfta slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den berörda produkten endast svarar för en mycket liten del av deras totala tillverkningskostnader och att de gällande åtgärderna inte verkar ha lett till att de blivit mindre konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

(119)

Inga användare samarbetade eller gav sig till känna under den nu aktuella undersökningen. Det faktum att de inte samarbetade verkar bekräfta slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den berörda produkten endast svarar för en mycket liten del av deras totala tillverkningskostnader och att de gällande åtgärderna inte verkar ha lett till att de blivit mindre konkurrenskraftiga.

6.3   Slutsats om unionens intresse

| (120) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(120)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna.

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (121) | Av vad som anförts ovan följer att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(121)

Av vad som anförts ovan följer att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (122) | Följaktligen bör man även bibehålla den utvidgning av åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina som skett och som innebär att även sådan import omfattas som avsänts från Taiwan (14), Indonesien (15), Sri Lanka (16) och Filippinerna (17), oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte. |
| --- | --- |

(122)

Följaktligen bör man även bibehålla den utvidgning av åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina som skett och som innebär att även sådan import omfattas som avsänts från Taiwan (14), Indonesien (15), Sri Lanka (16) och Filippinerna (17), oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte.

| (123) | Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(123)

Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rör avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098) och har sitt ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Alla företag | 58,6 | — |

Land

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Kina

Alla företag

58,6

—

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 584/96 av den 11 mars 1996 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, Kroatien och Thailand och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts (EGT L 84, 3.4.1996, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 803/2009 av den 27 augusti 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, samt om upphävande av undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (EUT L 233, 4.9.2009, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 964/2003 av den 2 juni 2003 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand, och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan, oavsett om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte (EUT L 139, 6.6.2003, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 2052/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Republiken Indonesien, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Indonesien eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 4).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2053/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Sri Lanka, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 9).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 655/2006 av den 27 april 2006 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 964/2003 på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta även import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om de deklarerats ha ursprung i Filippinerna eller inte (EUT L 116, 29.4.2006, s. 1).

7

(8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 78/2013 av den 17 januari 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (EUT L 27, 29.1.2013, s. 1).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1283/2014 av den 2 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 347, 3.12.2014, s. 17).

9

(10)  EUT C 297, 4.9.2014, s. 12.

10

(11)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 35.

11

(12)  EUT C 295, 3.9.2014, s. 6.

12

(13)  Rådets förordning (EG) nr 803/2009 av den 27 augusti 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, samt om upphävande av undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (EUT L 233, 4.9.2009, s. 1).

13

(14)  Förordning (EG) nr 964/2003.

14

(15)  Förordning (EG) nr 2052/2004.

15

(16)  Förordning (EG) nr 2053/2004.

16

(17)  Förordning (EG) nr 655/2006.

17

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1935

av den 27 oktober 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 43,6 |
| MA | 95,1 |
| MK | 86,8 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0709 93 10 | MA | 116,3 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 107,0 |
| UY | 83,2 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0806 10 10 | BR | 251,7 |
| EG | 210,4 |
| LB | 234,5 |
| MK | 88,0 |
| PE | 75,0 |
| TR | 177,3 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AL | 23,1 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 143,1 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | TR | 135,8 |
| ZZ | 135,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

43,6

MA

95,1

MK

86,8

TR

112,1

ZZ

84,4

0707 00 05

AL

32,3

TR

112,1

ZZ

72,2

0709 93 10

MA

116,3

TR

144,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

130,2

TR

107,0

UY

83,2

ZA

133,8

ZZ

113,6

0806 10 10

BR

251,7

EG

210,4

LB

234,5

MK

88,0

PE

75,0

TR

177,3

ZZ

172,8

0808 10 80

AL

23,1

CL

85,3

NZ

143,1

ZA

138,5

ZZ

97,5

0808 30 90

TR

135,8

ZZ

135,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/34

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE BESLUT (EU) 2015/1936

av den 8 juli 2015

om tillämpliga system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda för ventilationskanaler och ventilationsrör i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (1), särskilt artikel 60 h, och

av följande skäl:

| (1) | Bedömningen och den fortlöpande kontrollen av prestanda hos ventilationskanaler och ventilationsrör bör göras i enlighet med de system som finns angivna i bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011. |
| --- | --- |

(1)

Bedömningen och den fortlöpande kontrollen av prestanda hos ventilationskanaler och ventilationsrör bör göras i enlighet med de system som finns angivna i bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011.

| (2) | Det är därför nödvändigt att fastställa vilka system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda som går att tillämpa på ventilationskanaler och ventilationsrör. Detta bör göra det möjligt för tillverkare att få effektivare tillgång till den inre marknaden, vilket i sin tur bidrar till ökad konkurrenskraft inom byggindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför nödvändigt att fastställa vilka system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda som går att tillämpa på ventilationskanaler och ventilationsrör. Detta bör göra det möjligt för tillverkare att få effektivare tillgång till den inre marknaden, vilket i sin tur bidrar till ökad konkurrenskraft inom byggindustrin som helhet.

| (3) | Detta beslut ska endast gälla för produkter som inte omfattas av andra motsvarande akter inom unionsrätten. Därmed ska det inte gälla för kanaler och rör som används för fasta brandsläckningssystem, eftersom dessa redan omfattas av kommissionens beslut 96/577/EG (2) och kommissionens beslut 1999/472/EG (3). |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut ska endast gälla för produkter som inte omfattas av andra motsvarande akter inom unionsrätten. Därmed ska det inte gälla för kanaler och rör som används för fasta brandsläckningssystem, eftersom dessa redan omfattas av kommissionens beslut 96/577/EG (2) och kommissionens beslut 1999/472/EG (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut gäller de ventilationskanaler och rör till byggnadsverk för luftventilering som anges i bilaga I.

Artikel 2

De byggprodukter som avses i artikel 1 ska bedömas och fortlöpande kontrolleras vad gäller deras prestanda i förhållande till deras väsentliga egenskaper i enlighet med de system som anges i bilaga II.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Kommissionens beslut 96/577/EG av den 24 juni 1996 om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande fasta brandsläckningssystem (EGT L 254, 8.10.1996, s. 44).

2

(3)  Kommissionens beslut 1999/472/EG av den 1 juli 1999 om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande rör, tankar och tillbehör vilka inte kommer i kontakt med vatten avsett för mänsklig förbrukning (EGT L 184, 17.7.1999, s. 42).

3

---

BILAGA I

PRODUKTER SOM OMFATTAS AV BESLUTET

Detta beslut ska gälla för följande produkter:

| 1. | Ventilationskanaler och rör till byggnadsverk för luftventilering. |
| --- | --- |

1.

Ventilationskanaler och rör till byggnadsverk för luftventilering.

---

BILAGA II

SYSTEM FÖR BEDÖMNING OCH FORTLÖPANDE KONTROLL AV PRESTANDA

För de produkter som omfattas av detta beslut gäller, med hänsyn till deras väsentliga egenskaper, systemen för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda enligt följande:

Tabell 1

För samtliga väsentliga egenskaper utom reaktion vid brandpåverkan

| Produkter | Väsentliga egenskaper | Tillämpligt system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestandan enligt bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011 |
| --- | --- | --- |
| Ventilationskanaler och rör till byggnadsverk för luftventilering | För samtliga väsentliga egenskaper utom reaktion vid brandpåverkan | 3 |

Produkter

Väsentliga egenskaper

Tillämpligt system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestandan enligt bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011

Ventilationskanaler och rör till byggnadsverk för luftventilering

För samtliga väsentliga egenskaper utom reaktion vid brandpåverkan

3

Tabell 2

Endast för reaktion vid brandpåverkan

För alla produkter som anges i första kolumnen i tabell 1 ska systemen för bedömning och fortlöpande kontroll av prestanda, beroende på produkternas undergrupper, fastställas enligt följande:

| Undergrupp för produkt | Tillämpligt system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestandan enligt bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011 |
| --- | --- |
| Produkter för vilka ett klart identifierbart led i tillverkningsprocessen leder till bättre prestanda vad gäller reaktion vid brandpåverkan (t.ex. genom tillsättning av brandskyddsmedel eller en begränsning av organiska material) | 1 |
| Produkter för vilka en tillämplig europeisk rättslig grund finns för att klassificera deras reaktion vid brandpåverkan utan provning | 4 |
| Produkter som inte tillhör undergrupperna som anges på raderna 1 och 2 | 3 |

Undergrupp för produkt

Tillämpligt system för bedömning och fortlöpande kontroll av prestandan enligt bilaga V till förordning (EU) nr 305/2011

Produkter för vilka ett klart identifierbart led i tillverkningsprocessen leder till bättre prestanda vad gäller reaktion vid brandpåverkan (t.ex. genom tillsättning av brandskyddsmedel eller en begränsning av organiska material)

1

Produkter för vilka en tillämplig europeisk rättslig grund finns för att klassificera deras reaktion vid brandpåverkan utan provning

4

Produkter som inte tillhör undergrupperna som anges på raderna 1 och 2

3

---

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/1937

av den 21 oktober 2015

om inrättande av en oberoende rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

av följande skäl:

| (1) | Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser, medan däremot förstärkt övervakning av finanspolitiken gäller för de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser, medan däremot förstärkt övervakning av finanspolitiken gäller för de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Kommissionens och rådets relaterade befogenheter med avseende på ramen för multilateral övervakning bygger på fördragen och unionens sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens och rådets relaterade befogenheter med avseende på ramen för multilateral övervakning bygger på fördragen och unionens sekundärlagstiftning.

| (3) | I rapporten ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” föreslår de fem ordförandena att den nuvarande ramen för ekonomisk styrning bör stärkas genom en ny rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd. Den ska i sin rådgivande kapacitet bidra till utövandet av kommissionens uppgifter inom den multilaterala övervakningen i euroområdet. Detta påverkar inte tillämpningen av kommissionens fördragsbaserade befogenheter. |
| --- | --- |

(3)

I rapporten ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” föreslår de fem ordförandena att den nuvarande ramen för ekonomisk styrning bör stärkas genom en ny rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd. Den ska i sin rådgivande kapacitet bidra till utövandet av kommissionens uppgifter inom den multilaterala övervakningen i euroområdet. Detta påverkar inte tillämpningen av kommissionens fördragsbaserade befogenheter.

| (4) | Nämnden bör förse kommissionen med en utvärdering av genomförandet av unionens finanspolitiska ram, särskilt med avseende på beslutens övergripande enhetlighet och genomförandet av budgetövervakningen, av fall av särskilt allvarliga överträdelser av reglerna och av lämpligheten hos den faktiska finanspolitiska inriktningen i euroområdet och på nationell nivå. |
| --- | --- |

(4)

Nämnden bör förse kommissionen med en utvärdering av genomförandet av unionens finanspolitiska ram, särskilt med avseende på beslutens övergripande enhetlighet och genomförandet av budgetövervakningen, av fall av särskilt allvarliga överträdelser av reglerna och av lämpligheten hos den faktiska finanspolitiska inriktningen i euroområdet och på nationell nivå.

| (5) | Eftersom stabilitets- och tillväxtpakten är inriktad på nationella budgetar och inte fastställer någon aggregerad finanspolitisk inriktning, bör nämnden bidra till en mer välgrundad debatt inom kommissionen om finanspolitikens övergripande konsekvenser för euroområdet och på nationell nivå i syfte att komma fram till en lämplig finanspolitik inriktning för euroområdet, inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens regler. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom stabilitets- och tillväxtpakten är inriktad på nationella budgetar och inte fastställer någon aggregerad finanspolitisk inriktning, bör nämnden bidra till en mer välgrundad debatt inom kommissionen om finanspolitikens övergripande konsekvenser för euroområdet och på nationell nivå i syfte att komma fram till en lämplig finanspolitik inriktning för euroområdet, inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens regler.

| (6) | Den europeiska finanspolitiska nämnden bör utföra sitt uppdrag på ett oberoende sätt och utarbeta sina yttranden utan påverkan från några nationella eller europeiska institutioner, organ, byråer eller myndigheter. Nämndens sekretariat bör administrativt höra till kommissionens generalsekretariat. |
| --- | --- |

(6)

Den europeiska finanspolitiska nämnden bör utföra sitt uppdrag på ett oberoende sätt och utarbeta sina yttranden utan påverkan från några nationella eller europeiska institutioner, organ, byråer eller myndigheter. Nämndens sekretariat bör administrativt höra till kommissionens generalsekretariat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande

Härmed inrättas en oberoende europeisk finanspolitisk nämnd (nedan kallad nämnden).

Artikel 2

Uppdrag och uppgifter

1.   Nämnden ska i sin rådgivande kapacitet bidra till utövandet av kommissionens uppgifter inom den multilaterala budgetövervakning som avses i artiklarna 121, 126 och 136 i EUF-fördraget när det gäller euroområdet.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska nämnden utföra följande uppgifter:

| a) | Nämnden ska förse kommissionen med en utvärdering av genomförandet av unionens finanspolitiska ram, särskilt med avseende på beslutens övergripande enhetlighet och genomförandet av budgetövervakningen, av fall av särskilt allvarliga överträdelser av reglerna och av lämpligheten hos den faktiska finanspolitiska inriktningen i euroområdet och på nationell nivå. I samband med utvärderingen får nämnden lägga fram förslag om den framtida utvecklingen av unionens finanspolitiska ram. |
| --- | --- |

a)

Nämnden ska förse kommissionen med en utvärdering av genomförandet av unionens finanspolitiska ram, särskilt med avseende på beslutens övergripande enhetlighet och genomförandet av budgetövervakningen, av fall av särskilt allvarliga överträdelser av reglerna och av lämpligheten hos den faktiska finanspolitiska inriktningen i euroområdet och på nationell nivå. I samband med utvärderingen får nämnden lägga fram förslag om den framtida utvecklingen av unionens finanspolitiska ram.

| b) | Nämnden ska ge kommissionen råd om en lämplig framtida finanspolitisk inriktning för euroområdet i dess helhet på grundval av en ekonomisk bedömning. Den får ge kommissionen råd om lämpliga nationella finanspolitiska inriktningar som är förenliga med dess råd om den aggregerade finanspolitiska inriktningen för euroområdet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Om nämnden identifierar risker som skulle kunna äventyra den ekonomiska och monetära unionens korrekta funktion, ska nämndens råd åtföljas av specifika överväganden av de politiska alternativ som finns tillgängliga enligt stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

b)

Nämnden ska ge kommissionen råd om en lämplig framtida finanspolitisk inriktning för euroområdet i dess helhet på grundval av en ekonomisk bedömning. Den får ge kommissionen råd om lämpliga nationella finanspolitiska inriktningar som är förenliga med dess råd om den aggregerade finanspolitiska inriktningen för euroområdet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Om nämnden identifierar risker som skulle kunna äventyra den ekonomiska och monetära unionens korrekta funktion, ska nämndens råd åtföljas av specifika överväganden av de politiska alternativ som finns tillgängliga enligt stabilitets- och tillväxtpakten.

| c) | Nämnden ska samarbeta med de nationella finanspolitiska råd som avses i artikel 6.1 b i rådets direktiv 2011/85/EU (1). Samarbetet mellan nämnden och de nationella finanspolitiska råden ska främst syfta till ett utbyte av bästa praxis och bidra till gemensamma insikter i frågor som rör unionens finanspolitiska ram. |
| --- | --- |

c)

Nämnden ska samarbeta med de nationella finanspolitiska råd som avses i artikel 6.1 b i rådets direktiv 2011/85/EU (1). Samarbetet mellan nämnden och de nationella finanspolitiska råden ska främst syfta till ett utbyte av bästa praxis och bidra till gemensamma insikter i frågor som rör unionens finanspolitiska ram.

| d) | På kommissionsordförandens begäran ska nämnden tillhandahålla råd ad hoc. |
| --- | --- |

d)

På kommissionsordförandens begäran ska nämnden tillhandahålla råd ad hoc.

Artikel 3

Sammansättning

1.   Nämnden ska bestå av en ordförande och fyra ledamöter.

2.   Ordföranden ska ansvara för att nämnden utför sina uppgifter och fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Ordföranden ska sammankalla och leda nämndens möten. Ordföranden och en ledamot ska utses av kommissionen på förslag från kommissionsordföranden, efter samråd med vice ordföranden för euron och dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor, skatter och tullunionen. Övriga tre ledamöter ska utses av kommissionen på förslag från kommissionsordföranden, efter samråd med de nationella finanspolitiska råden, Europeiska centralbanken och Eurogruppens arbetsgrupp. För samtliga ledamöter i nämnden, även ordföranden, ska en jämställdhetspolitik gälla.

3.   Nämndens ordförande och ledamöter ska vara namnkunniga internationella experter som utnämns på grundval av meriter, kompetens och kunskap om makroekonomi och offentliga finanser samt relevant erfarenhet av finanspolitik och budgetförvaltning.

4.   Nämndens ledamöter ska utses för en period om tre år, som kan förnyas en gång.

5.   Nämndens ordförande och ledamöter ska utnämnas till särskilda rådgivare, vars ställning och ersättning anges i artiklarna 5, 123 och 124 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

6.   Kommissionen ska ersätta kostnader för resa och uppehälle för ordföranden och ledamöterna i enlighet med kommissionens interna regler. Kostnaderna ska ersättas inom ramarna för de tillgängliga anslag som fördelats under det årliga förfarandet för tilldelning av medel.

7.   Nämnden ska bistås av ett sekretariat som består av en sekretariatschef och utsedd stödpersonal. Sekretariatet lyder av administrativa skäl under generalsekretariatet och ska ansvara för följande:

| a) | Bistå nämndens beslutsprocess genom att förbereda dess möten, gå igenom de handlingar som ska diskuteras och övervaka nämndens resultat i förhållande till de prioriteringar nämnden slagit fast. |
| --- | --- |

a)

Bistå nämndens beslutsprocess genom att förbereda dess möten, gå igenom de handlingar som ska diskuteras och övervaka nämndens resultat i förhållande till de prioriteringar nämnden slagit fast.

| b) | Tillhandahålla analytiskt, statistiskt, administrativt och logistiskt stöd av hög kvalitet till nämnden under ordförandens ledning. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla analytiskt, statistiskt, administrativt och logistiskt stöd av hög kvalitet till nämnden under ordförandens ledning.

| c) | Säkerställa samarbetet med de nationella finanspolitiska råden enligt vad som krävs för nämndens uppdrag och uppgifter enligt artikel 2. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa samarbetet med de nationella finanspolitiska råden enligt vad som krävs för nämndens uppdrag och uppgifter enligt artikel 2.

8.   Den ekonomiska chefsanalytiker som inrättas genom beslut C(2015) 2665 ska fungera som sekretariatschef. Sekretariatschefens uppdrag ska omfatta arbetet med att inrätta nämnden. Övrig personal i sekretariatet ska vara tjänstemän, tillfälligt anställda, kontraktsanställda tjänstemän och utstationerade nationella experter som väljs av sekretariatschefen enligt överenskommelse med nämndens ordförande. Alla medlemmar av sekretariatet ska väljas på grundval av mycket goda kvalifikationer och stor erfarenhet på områden som är relevanta för nämndens verksamhet och ska antingen tillsättas internt eller lånas ut av annan kommissionsavdelning (mis à disposition).

Artikel 4

Oberoende

1.   När de fullgör sitt uppdrag ska nämndens ledamöter agera oberoende och får varken be om eller ta emot instruktioner från unionens institutioner eller organ, från någon regering i en medlemsstat eller från något annat offentligt eller privat organ. Sekretariatets personal får enbart ta emot instruktioner från nämnden.

2.   Nämndens ledamöter ska uppmärksamma ordföranden på potentiella intressekonflikter med avseende på en viss bedömning eller ett visst yttrande, vilken ska vidta lämpliga åtgärder och får besluta att den berörda ledamoten inte får delta i föreberedelserna och antagandet av den bedömningen eller det yttrandet. För ordförandens del ska en sådan omständighet avgöras genom ett beslut i nämnden.

Artikel 5

Funktionssätt

1.   Nämnden får enbart anta sina råd om minst tre ledamöter, däribland ordföranden, är närvarande. Nämnden ska försöka att i möjligaste mån anta sina råd i samförstånd. Om inget samförstånd kan nås, ska nämnden besluta med enkel majoritet bland de ledamöter som är närvarande, ordföranden medräknad, där nedlagda röster inte räknas med. Vid lika röstetal ska ordföranden ha utslagsröst.

2.   Nämnden ska själv anta sin arbetsordning.

3.   Nämnden ska arbeta i enlighet med sin arbetsordning. Nämndens möten ska inte vara offentliga.

4.   Nämnden och relevanta kommissionsavdelningar ska ingå ett samförståndsavtal om de praktiska arrangemangen i fråga om omfattningen på och möjligheterna till samarbete, i synnerhet om tillgången till relevant information.

Artikel 6

Insyn

Nämnden ska offentliggöra en årlig verksamhetsberättelse, som ska innehålla sammanfattningar av de råd och utvärderingar som den har tillhandahållit kommissionen.

Artikel 7

Slutbestämmelser

Detta beslut träder i kraft den 1 november 2015.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (EUT L 306, 23.11.2011, s. 41).

1

---

RIKTLINJER

| 28.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 282/41

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2015/1938

av den 27 augusti 2015

om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att genomföra en gemensam penningpolitik krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt i de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

För att genomföra en gemensam penningpolitik krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt i de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk bör säkerställa att många olika motparter kan delta enligt gemensamma urvalskriterier. Dessa kriterier har utformats för att garantera en likabehandling av motparter i alla medlemsstater som har euron som valuta och säkerställa att motparterna uppfyller vissa tillsynskrav och operativa krav. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk bör säkerställa att många olika motparter kan delta enligt gemensamma urvalskriterier. Dessa kriterier har utformats för att garantera en likabehandling av motparter i alla medlemsstater som har euron som valuta och säkerställa att motparterna uppfyller vissa tillsynskrav och operativa krav.

| (3) | Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling på lagstiftningsområdet i samband med bankunionens genomförande har ECB-rådet beslutat att ytterligare förbättra de regler som gäller för motparter i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling på lagstiftningsområdet i samband med bankunionens genomförande har ECB-rådet beslutat att ytterligare förbättra de regler som gäller för motparter i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.

| (4) | ECB-rådet har beslutat att införa en ny kategori av godtagbara icke-omsättbara tillgångar i Eurosystemets ramverk för säkerheter, nämligen icke-omsättbara skuldinstrument med säkerhet i godtagbara kreditfordringar. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har beslutat att införa en ny kategori av godtagbara icke-omsättbara tillgångar i Eurosystemets ramverk för säkerheter, nämligen icke-omsättbara skuldinstrument med säkerhet i godtagbara kreditfordringar.

| (5) | Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2014/60 (1) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2014/60 (1) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2014/60 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln på riktlinje ECB/2014/60 ska ersättas med följande:
  ”Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (riktlinjen om den allmänna dokumentationen) (ECB/2014/60)”. |
| --- | --- |

1.

Titeln på riktlinje ECB/2014/60 ska ersättas med följande:

”Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (riktlinjen om den allmänna dokumentationen) (ECB/2014/60)”.

| 2. | I artikel 2 ska punkt 10 ersättas med följande:
  ”10)   behörig myndighet (competent authority): en offentlig myndighet eller ett offentligt organ som officiellt har erkänts i nationell lagstiftning och som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att utöva tillsyn över institut som en del av tillsynssystemet i den berörda medlemsstaten, inbegripet ECB när det gäller de uppgifter som den tilldelats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (2).

  (2)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).”" |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 ska punkt 10 ersättas med följande:

”10)   behörig myndighet (competent authority): en offentlig myndighet eller ett offentligt organ som officiellt har erkänts i nationell lagstiftning och som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att utöva tillsyn över institut som en del av tillsynssystemet i den berörda medlemsstaten, inbegripet ECB när det gäller de uppgifter som den tilldelats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (2).

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).”"

| 3. | I artikel 2 ska punkt 23 ersättas med följande:
  ”23)   inhemsk användning (domestic use): när en motpart som är etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta som säkerhet ställer






  a) | omsättbara tillgångar som emitterats och innehas i samma medlemsstat som den inhemska nationella centralbanken, |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 2 ska punkt 23 ersättas med följande:

”23)   inhemsk användning (domestic use): när en motpart som är etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta som säkerhet ställer

a)

omsättbara tillgångar som emitterats och innehas i samma medlemsstat som den inhemska nationella centralbanken,

| b) | kreditfordringar där kreditavtalet regleras av lagstiftningen i den inhemska nationella centralbankens medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

kreditfordringar där kreditavtalet regleras av lagstiftningen i den inhemska nationella centralbankens medlemsstat,

| c) | skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) som emitterats av enheter etablerade i den inhemska nationella centralbankens medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) som emitterats av enheter etablerade i den inhemska nationella centralbankens medlemsstat,

| d) | skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar som emitterats och innehas i samma medlemsstat som den inhemska nationella centralbanken.” |
| --- | --- |

d)

skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar som emitterats och innehas i samma medlemsstat som den inhemska nationella centralbanken.”

| 4. | I artikel 2 ska följande punkt 42a läggas till:
  ”42a)   rekapitalisering via apport med offentliga skuldinstrument (in-kind recapitalisation with public debt instruments): varje ökning av ett kreditinstituts tecknade kapital där tillskottet helt eller delvis betalas i form av en direkt placering i kreditinstitutet genom statens eller den offentliga sektorns skuldinstrument som har emitterats av den självständiga stat eller den offentligrättsliga enhet som tillför nytt kapital till kreditinstitutet.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 2 ska följande punkt 42a läggas till:

”42a)   rekapitalisering via apport med offentliga skuldinstrument (in-kind recapitalisation with public debt instruments): varje ökning av ett kreditinstituts tecknade kapital där tillskottet helt eller delvis betalas i form av en direkt placering i kreditinstitutet genom statens eller den offentliga sektorns skuldinstrument som har emitterats av den självständiga stat eller den offentligrättsliga enhet som tillför nytt kapital till kreditinstitutet.”

| 5. | I artikel 2 ska punkt 70 ersättas med följande:
  ”70)   icke-omsättbara tillgångar (non-marketable asset): någon av följande tillgångar – inlåning med fast löptid, kreditfordringar, skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) och skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 2 ska punkt 70 ersättas med följande:

”70)   icke-omsättbara tillgångar (non-marketable asset): någon av följande tillgångar – inlåning med fast löptid, kreditfordringar, skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) och skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar.”

| 6. | I artikel 2 ska följande punkt 70a läggas till:
  ”70a)   icke-omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC): skuldförbindelser






  a) | med direkt eller indirekt säkerhet i kreditfordringar som uppfyller Eurosystemets samtliga godtagbarhetskriterier för kreditfordringar enligt del 4 avdelning III kapitel 1 avsnitt 1, om inte annat följer av artikel 107f, |
| --- | --- | --- |

6.

I artikel 2 ska följande punkt 70a läggas till:

”70a)   icke-omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC): skuldförbindelser

a)

med direkt eller indirekt säkerhet i kreditfordringar som uppfyller Eurosystemets samtliga godtagbarhetskriterier för kreditfordringar enligt del 4 avdelning III kapitel 1 avsnitt 1, om inte annat följer av artikel 107f,

| b) | som ger ’dubbel regressrätt’ mot i) ett kreditinstitut som är upphovsman för de underliggande kreditfordringarna och ii) den dynamiska säkerhetspool av underliggande kreditfordringar som avses i punkt a, och |
| --- | --- |

b)

som ger ’dubbel regressrätt’ mot i) ett kreditinstitut som är upphovsman för de underliggande kreditfordringarna och ii) den dynamiska säkerhetspool av underliggande kreditfordringar som avses i punkt a, och

| c) | för vilka det inte sker någon uppdelning på trancher efter risk.” |
| --- | --- |

c)

för vilka det inte sker någon uppdelning på trancher efter risk.”

| 7. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   ECB får under alla Eurosystemets affärsdagar genomföra finjusterande transaktioner för att motverka likviditetsobalanser under uppfyllandeperioden. Om en handelsdag, avvecklingsdag och återbetalningsdag inte infaller på NCB-affärsdagar, behöver den berörda nationella centralbanken inte genomföra sådana transaktioner.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   ECB får under alla Eurosystemets affärsdagar genomföra finjusterande transaktioner för att motverka likviditetsobalanser under uppfyllandeperioden. Om en handelsdag, avvecklingsdag och återbetalningsdag inte infaller på NCB-affärsdagar, behöver den berörda nationella centralbanken inte genomföra sådana transaktioner.”

| 8. | Artikel 55 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 55
  Kriterier för deltagande i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner
  När det gäller Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, med beaktande av artikel 57, ska Eurosystemet endast tillåta institut som uppfyller följande kriterier att delta:






  a) | De ska omfattas av Eurosystemets kassakravssystem enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan och ska inte ha beviljats något undantag från skyldigheterna enligt Eurosystemets kassakravssystem i enlighet med förordning (EG) nr 2531/98 och förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 55 ska ersättas med följande:

”Artikel 55

Kriterier för deltagande i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner

När det gäller Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, med beaktande av artikel 57, ska Eurosystemet endast tillåta institut som uppfyller följande kriterier att delta:

a)

De ska omfattas av Eurosystemets kassakravssystem enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan och ska inte ha beviljats något undantag från skyldigheterna enligt Eurosystemets kassakravssystem i enlighet med förordning (EG) nr 2531/98 och förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

| b) | De ska vara ett av följande:






  i) | Ett institut som står under någon form av EU/EES-harmoniserad tillsyn av behöriga myndigheter i enlighet med direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

b)

De ska vara ett av följande:

i)

Ett institut som står under någon form av EU/EES-harmoniserad tillsyn av behöriga myndigheter i enlighet med direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | Ett offentligt ägt kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget som står under en tillsyn som är likvärdig med den tillsyn som behöriga myndigheter utövar enligt direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

Ett offentligt ägt kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget som står under en tillsyn som är likvärdig med den tillsyn som behöriga myndigheter utövar enligt direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013.

| iii) | Ett institut som står under en icke-harmoniserad tillsyn av behöriga myndigheter som är likvärdig med den EU/EES-harmoniserade tillsyn som behöriga myndigheter utövar enligt direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 (t.ex. filialer, etablerade i medlemsstater som har euron som valuta, till institut som är registrerade utanför EES). |
| --- | --- |

iii)

Ett institut som står under en icke-harmoniserad tillsyn av behöriga myndigheter som är likvärdig med den EU/EES-harmoniserade tillsyn som behöriga myndigheter utövar enligt direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 (t.ex. filialer, etablerade i medlemsstater som har euron som valuta, till institut som är registrerade utanför EES).

| c) | De måste vara finansiellt solida i den mening som avses i artikel 55a. |
| --- | --- |

c)

De måste vara finansiellt solida i den mening som avses i artikel 55a.

| d) | De ska uppfylla de operativa krav som fastställs i den inhemska nationella centralbankens eller ECB:s avtal och föreskrifter avseende det specifika instrumentet eller den specifika transaktionen.” |
| --- | --- |

d)

De ska uppfylla de operativa krav som fastställs i den inhemska nationella centralbankens eller ECB:s avtal och föreskrifter avseende det specifika instrumentet eller den specifika transaktionen.”

| 9. | Följande artikel 55a ska läggas till:
  ”Artikel 55a
  Bedömning av institutens finansiella soliditet
  1.   Vid sin bedömning av de enskilda institutens finansiella soliditet kan Eurosystemet beakta följande tillsynsinformation:






  a) | Kvartalsinformation om kapitalrelationer, bruttosoliditet och likviditetsgrad som enligt förordning (EU) nr 575/2013 rapporteras på individuell nivå och gruppnivå, i enlighet med tillsynskraven, eller |
| --- | --- | --- |

9.

Följande artikel 55a ska läggas till:

”Artikel 55a

Bedömning av institutens finansiella soliditet

1.   Vid sin bedömning av de enskilda institutens finansiella soliditet kan Eurosystemet beakta följande tillsynsinformation:

a)

Kvartalsinformation om kapitalrelationer, bruttosoliditet och likviditetsgrad som enligt förordning (EU) nr 575/2013 rapporteras på individuell nivå och gruppnivå, i enlighet med tillsynskraven, eller

| b) | i tillämpliga fall tillsynsinformation som är likvärdig med den information som anges under punkt a. |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall tillsynsinformation som är likvärdig med den information som anges under punkt a.

2.   Om institutets tillsynsmyndighet inte tillhandahåller sådan tillsynsinformation till institutets inhemska nationella centralbank och ECB, får antingen den inhemska nationella centralbanken eller ECB kräva att institutet ska tillhandahålla denna information. Om denna information lämnas direkt av ett institut, ska detta institut även överlämna den berörda tillsynsmyndighetens bedömning av informationen. Det kan även krävas ett ytterligare intyg från en extern revisor.

3.   Filialer ska rapportera information om kapitalrelationer, bruttosoliditet och likviditetsgrad enligt förordning (EU) nr 575/2013 eller, i tillämpliga fall, likvärdig information, för det institut som filialen tillhör, på individuell nivå och gruppnivå, i enlighet med tillsynskraven.

4.   När det gäller den finansiella soliditeten för institut som har omfattats av rekapitalisering via apport med offentliga skuldinstrument kan Eurosystemet säkerställa att de kapitalrelationer som rapporteras enligt förordning (EU) nr 575/2013 är uppfyllda genom att beakta de metoder som har tillämpats och den roll som dessa rekapitaliseringar via apport har spelat, vilket inbegriper instrumentens typ och likviditet samt vilket marknadstillträde som emittenten av dessa instrument har haft.

5.   Tillgångsförvaltningsenheter som är ett resultat av en resolutionsåtgärd i form av tillämpningen av ett verktyg för avskiljande av tillgångar i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (3) eller nationell lagstiftning som genomför artikel 42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (4) ska inte vara berättigade att få tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1)."

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).”"

| 10. | Artikel 96.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   För gäldenärer eller borgensmän som är multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer gäller inte bestämmelserna i punkt 1 respektive 2 och de är godtagbara oavsett av hemvisten.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 96.3 ska ersättas med följande:

”3.   För gäldenärer eller borgensmän som är multilaterala utvecklingsbanker eller internationella organisationer gäller inte bestämmelserna i punkt 1 respektive 2 och de är godtagbara oavsett av hemvisten.”

| 11. | Artikel 99 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 99
  Ytterligare rättsliga krav för kreditfordringar
  1.   För att säkerställa att en giltig säkerhet skapas för kreditfordringar och att en kreditfordran snabbt kan realiseras om en motpart fallerar, måste ytterligare rättsliga krav uppfyllas. Dessa rättsliga krav gäller följande:






  a) | Kontroll av att kreditfordringar existerar. |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 99 ska ersättas med följande:

”Artikel 99

Ytterligare rättsliga krav för kreditfordringar

1.   För att säkerställa att en giltig säkerhet skapas för kreditfordringar och att en kreditfordran snabbt kan realiseras om en motpart fallerar, måste ytterligare rättsliga krav uppfyllas. Dessa rättsliga krav gäller följande:

a)

Kontroll av att kreditfordringar existerar.

| b) | Giltigheten av avtalet om mobilisering av kreditfordringar. |
| --- | --- |

b)

Giltigheten av avtalet om mobilisering av kreditfordringar.

| c) | Full verkan av mobiliseringen gentemot tredje part. |
| --- | --- |

c)

Full verkan av mobiliseringen gentemot tredje part.

| d) | Inga begränsningar avseende mobilisering och realisering av kreditfordringar. |
| --- | --- |

d)

Inga begränsningar avseende mobilisering och realisering av kreditfordringar.

| e) | Inga begränsningar avseende banksekretess och konfidentialitet. |
| --- | --- |

e)

Inga begränsningar avseende banksekretess och konfidentialitet.

2.   Innehållet i dessa rättsliga krav framgår av artiklarna 100–105. Ytterligare detaljer om de nationella rättsordningarnas särdrag framgår av respektive nationella centralbanks nationella dokumentation.”

| 12. | I del 4 avdelning III kapitel 1 ska följande avsnitt läggas till:
  ”Avsnitt 4

  Godtagbarhetskriterier för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

  Artikel 107a
  Godtagbara typer av tillgångar
  1.   Godtagbara typer av tillgångar ska vara skuldförbindelser i enlighet med definitionen av DECC i artikel 2.70a.
  2.   DECC ska ha ett fast och villkorslöst kapitalbelopp samt en kupongstruktur som uppfyller kriterierna i artikel 63. Säkerhetspoolen får endast omfatta kreditfordringar för vilka det finns






  a) | en särskild DECC-mall för uppgifter på lån-nivå, eller |
| --- | --- | --- |

12.

I del 4 avdelning III kapitel 1 ska följande avsnitt läggas till:

”Avsnitt 4

Godtagbarhetskriterier för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

Artikel 107a

Godtagbara typer av tillgångar

1.   Godtagbara typer av tillgångar ska vara skuldförbindelser i enlighet med definitionen av DECC i artikel 2.70a.

2.   DECC ska ha ett fast och villkorslöst kapitalbelopp samt en kupongstruktur som uppfyller kriterierna i artikel 63. Säkerhetspoolen får endast omfatta kreditfordringar för vilka det finns

a)

en särskild DECC-mall för uppgifter på lån-nivå, eller

| b) | en ABS-mall för uppgifter på lån-nivå i enlighet med artikel 73. |
| --- | --- |

b)

en ABS-mall för uppgifter på lån-nivå i enlighet med artikel 73.

3.   De underliggande kreditfordringarna ska ha beviljats gäldenärer som är etablerade i en medlemsstat som har euron som valuta. Upphovsmannen ska vara en av Eurosystemets motparter som är etablerad i en medlemsstat som har euron som valuta, och emittenten ska ha förvärvat kreditfordran från upphovsmannen.

4.   DECC-emittenten ska vara ett SPV-företag som är etablerat i en medlemsstat som har euron som valuta. Andra transaktionsparter än emittenten, gäldenärerna för de underliggande kreditfordringarna och upphovsmannen ska vara etablerade inom EES.

5.   DECC måste vara denominerade i euro eller i någon av de tidigare valutorna i de medlemsstater som har infört euron.

6.   Efter att ha genomfört en positiv bedömning ska Eurosystemet godkänna DECC-strukturen som godtagbar säkerhet för Eurosystemet.

7.   Tillämplig rätt för DECC, upphovsmannen, gäldenärerna och, i förekommande fall, borgensmannen för de underliggande kreditfordringarna, de underliggande kreditavtalen och varje avtal som säkerställer den direkta eller indirekta överföringen av de underliggande kreditfordringarna från upphovsmannen till emittenten ska vara lagstiftningen i den jurisdiktion där emittenten är etablerad.

8.   DECC ska uppfylla de krav i fråga om emissionsort och avvecklingsförfaranden som fastställs i artiklarna 66 och 67.

Artikel 107b

DECC ska inte vara efterställda

DECC får ej medföra någon rätt till kapital och/eller ränta som är efterställd andra skuldinstrument som emittenten gett ut.

Artikel 107c

Krav på kreditvärdighet

En DECC ska uppfylla Eurosystemets kreditkvalitetskrav som anges i del 4 avdelning III kapitel 2 avsnitt 3.

Artikel 107d

Emittentens förvärv av de underliggande kreditfordringarna

Poolen av underliggande kreditfordringar ska ha förvärvats av emittenten från upphovsmannen på ett sätt som Eurosystemet anser vara en ’verklig försäljning’ eller likvärdiga med en ’verklig försäljning’ som kan göras gällande mot tredje part, och som är utom räckhåll för upphovsmannen och dennes fordringsägare, även för det fall upphovsmannen blir insolvent.

Artikel 107e

Transparenskrav för DECC

1.   DECC ska uppfylla transparenskrav när det gäller DECC-strukturen respektive de individuella underliggande kreditfordringarna.

2.   För DECC-strukturen ska det offentliggöras detaljerad information om nyckeldata för DECC-transaktionerna, med uppgift om parterna i transaktionen, en sammanfattning av DECC:s viktigaste strukturella komponenter, en sammanfattande beskrivning av denna säkerhet samt villkoren för DECC. I samband med sin bedömning får Eurosystemet kräva transaktionsdokumentation och juridiska utlåtanden från varje tredje part som det anser vara relevant, bl.a. men inte uteslutande emittenten och/eller upphovsmannen.

3.   För de underliggande individuella kreditfordringarna ska omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om poolen av underliggande kreditfordringar tillhandahållas i enlighet med de förfaranden som framgår av bilaga VIII, med undantag för rapporteringsfrekvens och övergångsperiod. För att DECC ska vara godtagbara måste alla underliggande kreditfordringar vara homogena, dvs. det ska vara möjligt att rapportera dem med en enda mall för uppgifter på lån-nivå. Efter sin utvärdering av de relevanta uppgifterna får Eurosystemet fastställa att en DECC inte är homogen.

4.   Uppgifter på lån-nivå ska rapporteras minst månadsvis, och senast en månad efter stoppdatum. Stoppdatum för rapportering av uppgifter på lån-nivå ska vara den sista kalenderdagen i månaden. Om uppgifterna på lån-nivå inte rapporteras eller uppdateras inom en månad efter stoppdatum, ska denna DECC inte längre godtas.

5.   De krav på uppgiftskvalitet som gäller för ABS ska tillämpas på DECC, vilket också inbegriper de särskilda DECC-mallarna för uppgifter på lån-nivå. Det ska inte tillämpas någon övergångsperiod för att en DECC ska uppnå det lägsta godtagbara poängtalet för uppgifter på lån-nivå.

6.   I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida obligatoriska uppgifter saknas, och b) hur många enskilda fält med uppgifter på lån-nivå som saknar meningsfullt innehåll.

Artikel 107f

Typer av godtagbara underliggande kreditfordringar

1.   Varje underliggande kreditfordran ska uppfylla de godtagbarhetskriterier för kreditfordringar som anges i del 4 avdelning III kapitel 1 avsnitt 1, om inte annat följer av ändringarna i denna artikel.

2.   För att säkerställa att en giltig säkerhet skapas för underliggande kreditfordringar, så att emittenten och innehavarna av DECC snabbt kan realisera dessa fordringar om upphovsmannen fallerar, måste ytterligare rättsliga krav uppfyllas i enlighet med punkterna 3–9:

| a) | Kontroll av att underliggande kreditfordringar existerar. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av att underliggande kreditfordringar existerar.

| b) | Giltigheten av avtalet om mobilisering av underliggande kreditfordringar. |
| --- | --- |

b)

Giltigheten av avtalet om mobilisering av underliggande kreditfordringar.

| c) | Full verkan av mobiliseringen gentemot tredje part. |
| --- | --- |

c)

Full verkan av mobiliseringen gentemot tredje part.

| d) | Inga begränsningar avseende överföringen av underliggande kreditfordringar. |
| --- | --- |

d)

Inga begränsningar avseende överföringen av underliggande kreditfordringar.

| e) | Inga begränsningar avseende realiseringen av underliggande kreditfordringar. |
| --- | --- |

e)

Inga begränsningar avseende realiseringen av underliggande kreditfordringar.

| f) | Inga begränsningar avseende banksekretess och konfidentialitet.
  Ytterligare detaljer om de nationella rättsordningarnas särdrag ska framgå av respektive nationella centralbanks nationella dokumentation. |
| --- | --- |

f)

Inga begränsningar avseende banksekretess och konfidentialitet.

Ytterligare detaljer om de nationella rättsordningarnas särdrag ska framgå av respektive nationella centralbanks nationella dokumentation.

3.   Den nationella centralbanken i det land där upphovsmannen är etablerad, eller tillsynsmyndigheterna eller externa revisorer, ska genomföra en engångskontroll av de förfaranden som upphovsmannen tillämpar för att lämna information till Eurosystemet om de underliggande kreditfordringarna.

4.   Den nationella centralbanken i det land där upphovsmannen är etablerad ska vidta åtminstone följande åtgärder för att kontrollera att de underliggande kreditfordringarna existerar:

| a) | Minst en gång per kvartal ska den erhålla en skriftlig bekräftelse från upphovsmännen där dessa försäkrar att






  i) | de underliggande kreditfordringarna existerar (i stället för bekräftelsen kan man även göra en avstämning mot uppgifter i centrala kreditregister, om sådana register finns), |
| --- | --- | --- |

a)

Minst en gång per kvartal ska den erhålla en skriftlig bekräftelse från upphovsmännen där dessa försäkrar att

i)

de underliggande kreditfordringarna existerar (i stället för bekräftelsen kan man även göra en avstämning mot uppgifter i centrala kreditregister, om sådana register finns),

| ii) | de underliggande kreditfordringarna uppfyller de godtagbarhetskriterier som tillämpas av Eurosystemet, |
| --- | --- |

ii)

de underliggande kreditfordringarna uppfyller de godtagbarhetskriterier som tillämpas av Eurosystemet,

| iii) | sådana underliggande kreditfordringar inte samtidigt används som säkerhet med någon tredje part som förmånstagare och att upphovsmannen inte kommer att mobilisera några sådana underliggande kreditfordringar som säkerhet och lämna dem till Eurosystemet eller någon tredje part, |
| --- | --- |

iii)

sådana underliggande kreditfordringar inte samtidigt används som säkerhet med någon tredje part som förmånstagare och att upphovsmannen inte kommer att mobilisera några sådana underliggande kreditfordringar som säkerhet och lämna dem till Eurosystemet eller någon tredje part,

| iv) | upphovsmannen senast följande affärsdag meddelar den berörda nationella centralbanken om alla händelser som i väsentlig grad påverkar värdet på säkerheten för de underliggande kreditfordringarna, i synnerhet om förtida, partiella eller fullständiga återbetalningar, nedgraderingar eller väsentliga förändringar i villkoren för de underliggande kreditfordringarna. |
| --- | --- |

iv)

upphovsmannen senast följande affärsdag meddelar den berörda nationella centralbanken om alla händelser som i väsentlig grad påverkar värdet på säkerheten för de underliggande kreditfordringarna, i synnerhet om förtida, partiella eller fullständiga återbetalningar, nedgraderingar eller väsentliga förändringar i villkoren för de underliggande kreditfordringarna.

| b) | Den nationella centralbank i det land där upphovsmannen är etablerad eller relevanta centrala kreditregister, behöriga banktillsynsmyndigheter eller externa revisorer ska göra stickprov av kvaliteten och riktigheten i upphovsmännens skriftliga intyg, antingen genom att infordra originaldokumenten eller genom besök på plats. Den information som kontrolleras för varje underliggande kreditfordran ska som ett minimum omfatta de kriterier som medför att en underliggande kreditfordran existerar och kan godtas. För upphovsmän som har interna ratingsystem (IRB) som godkänts av ECAF ska ytterligare kontroller göras av kreditkvalitetsbedömningen av underliggande kreditfordringar som omfattar en kontroll av sannolikheten för fallissemang (PD) avseende gäldenärerna bakom de kreditfordringar som utgör säkerhet för DECC och som används som säkerhet vid Eurosystemets kredittransaktioner. |
| --- | --- |

b)

Den nationella centralbank i det land där upphovsmannen är etablerad eller relevanta centrala kreditregister, behöriga banktillsynsmyndigheter eller externa revisorer ska göra stickprov av kvaliteten och riktigheten i upphovsmännens skriftliga intyg, antingen genom att infordra originaldokumenten eller genom besök på plats. Den information som kontrolleras för varje underliggande kreditfordran ska som ett minimum omfatta de kriterier som medför att en underliggande kreditfordran existerar och kan godtas. För upphovsmän som har interna ratingsystem (IRB) som godkänts av ECAF ska ytterligare kontroller göras av kreditkvalitetsbedömningen av underliggande kreditfordringar som omfattar en kontroll av sannolikheten för fallissemang (PD) avseende gäldenärerna bakom de kreditfordringar som utgör säkerhet för DECC och som används som säkerhet vid Eurosystemets kredittransaktioner.

| c) | För kontroller enligt artikel 107f.3, 107.4 a eller 107.4 b som genomförs av nationella centralbanker i det land där upphovsmannen är etablerad, tillsynsmyndigheter, externa revisorer eller centrala kreditregister måste granskaren vara behörig att genomföra en sådan utredning, antingen på grund av avtal eller gällande nationella regler. |
| --- | --- |

c)

För kontroller enligt artikel 107f.3, 107.4 a eller 107.4 b som genomförs av nationella centralbanker i det land där upphovsmannen är etablerad, tillsynsmyndigheter, externa revisorer eller centrala kreditregister måste granskaren vara behörig att genomföra en sådan utredning, antingen på grund av avtal eller gällande nationella regler.

5.   Avtalet om överföringen av de underliggande kreditfordringarna till emittenten eller om mobilisering av dessa kreditfordringar genom överföring, överlåtelse eller panträtt måste vara giltigt mellan emittenten och upphovsmannen och/eller mottagaren/förvärvaren/panthavaren, beroende på situationen, enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen. Alla rättsliga formaliteter som krävs för att säkerställa avtalets giltighet och den giltiga indirekta eller direkta överföringen av de underliggande kreditfordringarna som säkerhet måste uppfyllas av upphovsmannen och/eller mottagaren, beroende på situationen. Beroende på den tillämpliga nationella lagstiftningen gäller nedanstående avseende underrättelse av gäldenären.

| a) | Det kan ibland krävas att gäldenären underrättas i förväg eller att en registrering är nödvändig för i) den (direkta eller indirekta) överföringen av de underliggande kreditfordringarna till emittenten, eller ii) när motparter mobiliserar DECC som säkerhet till den inhemska nationella centralbanken för att överföringen eller mobiliseringen ska få full verkan mot tredje part, och i synnerhet iii) för att säkerställa emittentens förmånsrätt (med avseende på de underliggande kreditfordringarna) och/eller den inhemska nationella centralbankens förmånsrätt (med avseende på DECC som säkerhet) gentemot andra borgenärer. I så fall krävs sådan underrättelse eller registrering i) i förväg eller vid den tidpunkt då den underliggande kreditfordringen faktiskt överförs (direkt eller indirekt) till emittenten, eller ii) vid den tidpunkt då motparterna mobiliserar DECC som säkerhet för den inhemska nationella centralbanken. |
| --- | --- |

a)

Det kan ibland krävas att gäldenären underrättas i förväg eller att en registrering är nödvändig för i) den (direkta eller indirekta) överföringen av de underliggande kreditfordringarna till emittenten, eller ii) när motparter mobiliserar DECC som säkerhet till den inhemska nationella centralbanken för att överföringen eller mobiliseringen ska få full verkan mot tredje part, och i synnerhet iii) för att säkerställa emittentens förmånsrätt (med avseende på de underliggande kreditfordringarna) och/eller den inhemska nationella centralbankens förmånsrätt (med avseende på DECC som säkerhet) gentemot andra borgenärer. I så fall krävs sådan underrättelse eller registrering i) i förväg eller vid den tidpunkt då den underliggande kreditfordringen faktiskt överförs (direkt eller indirekt) till emittenten, eller ii) vid den tidpunkt då motparterna mobiliserar DECC som säkerhet för den inhemska nationella centralbanken.

| b) | Om gäldenären inte i förväg måste underrättas och någon registrering inte är nödvändig i enlighet med punkt a, såsom framgår av den tillämpliga nationella dokumentationen, krävs att gäldenären underrättas i efterhand. En underrättelse av gäldenären i efterhand betyder att denne informeras, såsom framgår av den nationella dokumentationen, om att de underliggande kreditfordringarna överförs eller mobiliseras direkt efter ett fallissemang eller en liknande kredithändelse enligt vad som framgår av den tillämpliga nationella dokumentationen. |
| --- | --- |

b)

Om gäldenären inte i förväg måste underrättas och någon registrering inte är nödvändig i enlighet med punkt a, såsom framgår av den tillämpliga nationella dokumentationen, krävs att gäldenären underrättas i efterhand. En underrättelse av gäldenären i efterhand betyder att denne informeras, såsom framgår av den nationella dokumentationen, om att de underliggande kreditfordringarna överförs eller mobiliseras direkt efter ett fallissemang eller en liknande kredithändelse enligt vad som framgår av den tillämpliga nationella dokumentationen.

| c) | Punkterna a och b är minimikrav. Eurosystemet får besluta om underrättelse i förväg eller registrering i andra fall än de situationer som beskrivs ovan, inklusive sådana fall som gäller innehavarpapper. |
| --- | --- |

c)

Punkterna a och b är minimikrav. Eurosystemet får besluta om underrättelse i förväg eller registrering i andra fall än de situationer som beskrivs ovan, inklusive sådana fall som gäller innehavarpapper.

6.   De underliggande kreditfordringarna ska vara fullt överförbara och kunna överföras till emittenten utan inskränkning. De underliggande kreditfordringsavtalen eller andra avtal mellan upphovsmannen och gäldenären ska inte innehålla några förbehåll gällande överföringen av säkerhet. De underliggande kreditfordringsavtalen eller andra avtal mellan upphovsmannen och gäldenären ska inte innehålla några förbehåll gällande realiseringen av de underliggande kreditfordringarna, och inte heller några förbehåll i fråga om form, tid eller andra krav gällande realiseringen, så att Eurosystemet ska kunna realisera DECC:s säkerhet.

7.   Trots vad som sägs i punkt 6 ska bestämmelserna som begränsar överlåtelse av syndikerade lån till en bank, ett finansinstitut eller enheter som regelbundet hanterar eller har upprättats för att ge, förvärva eller investera i lån, värdepapper eller andra finansiella tillgångar, inte anses utgöra någon begränsning avseende realiseringen av underliggande kreditfordringar.

8.   Trots vad som sägs i punkterna 6 och 7 ska en s.k. facility agent som utsetts för att ta emot och vidarebefordra betalningar samt administrera lånet inte anses utgöra någon begränsning avseende överföring och realisering av ett syndikerat lån förutsatt att

| a) | agenten är ett kreditinstitut som är beläget i en medlemsstat, och |
| --- | --- |

a)

agenten är ett kreditinstitut som är beläget i en medlemsstat, och

| b) | servicerelationen mellan den relevanta syndikatsmedlemmen och agenten kan överföras tillsammans med, eller som en del av, det syndikerade lånet. |
| --- | --- |

b)

servicerelationen mellan den relevanta syndikatsmedlemmen och agenten kan överföras tillsammans med, eller som en del av, det syndikerade lånet.

9.   Upphovsmannen och gäldenären ska ha avtalat om att gäldenären ovillkorligen samtycker till att upphovsmannen, emittenten och varje motpart som mobiliserar DECC till Eurosystemet överlämnar uppgifter om den underliggande kreditfordringen och gäldenären som krävs av den berörda nationella centralbanken för att säkerställa att en giltig säkerhet skapas för underliggande kreditfordringar samt att de underliggande kreditfordringarna snabbt kan realiseras om upphovsmannen/emittenten fallerar.”

| 13. | I del 4 avdelning III kapitel 2 ska följande avsnitt läggas till:
  ”Avsnitt 3

  Eurosystemets kreditkvalitetskrav för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

  Artikel 112a
  Eurosystemets kreditkvalitetskrav för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)
  1.   DECC ska inte omfattas av kravet att bli bedömd av någon av de fyra källor för kreditbedömningar som godtas av Eurosystemet i enlighet med de allmänna godtagbarhetskriterierna i avdelning V i del 4.
  2.   Varje underliggande kreditfordran i säkerhetspoolen av DECC ska ha en kreditbedömning från någon av de fyra källor för kreditbedömningar som godtas av Eurosystemet i enlighet med de allmänna godtagbarhetskriterierna i avdelning V i del 4. Det kreditbedömningssystem eller den kreditbedömningskälla som används ska dessutom vara samma system eller källa som har valts ut av upphovsmannen i enlighet med artikel 110. De regler om Eurosystemets kreditkvalitetskrav för underliggande kreditfordringar som framgår av avsnitt 1 ska gälla.
  3.   Kreditkvaliteten för varje underliggande kreditfordran i säkerhetspoolen av DECC bedöms utifrån gäldenärens eller borgensmannens kreditvärdighet, som minst ska uppfylla kreditkvalitetssteg 3 enligt Eurosystemets harmoniserade riskklasskala.” |
| --- | --- |

13.

I del 4 avdelning III kapitel 2 ska följande avsnitt läggas till:

”Avsnitt 3

Eurosystemets kreditkvalitetskrav för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

Artikel 112a

Eurosystemets kreditkvalitetskrav för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

1.   DECC ska inte omfattas av kravet att bli bedömd av någon av de fyra källor för kreditbedömningar som godtas av Eurosystemet i enlighet med de allmänna godtagbarhetskriterierna i avdelning V i del 4.

2.   Varje underliggande kreditfordran i säkerhetspoolen av DECC ska ha en kreditbedömning från någon av de fyra källor för kreditbedömningar som godtas av Eurosystemet i enlighet med de allmänna godtagbarhetskriterierna i avdelning V i del 4. Det kreditbedömningssystem eller den kreditbedömningskälla som används ska dessutom vara samma system eller källa som har valts ut av upphovsmannen i enlighet med artikel 110. De regler om Eurosystemets kreditkvalitetskrav för underliggande kreditfordringar som framgår av avsnitt 1 ska gälla.

3.   Kreditkvaliteten för varje underliggande kreditfordran i säkerhetspoolen av DECC bedöms utifrån gäldenärens eller borgensmannens kreditvärdighet, som minst ska uppfylla kreditkvalitetssteg 3 enligt Eurosystemets harmoniserade riskklasskala.”

| 14. | I del 4 avdelning IV kapitel 2 ska följande artikel läggas till:
  ”Artikel 133a
  Riskkontrollåtgärder för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)
  Varje underliggande kreditfordran som ingår i säkerhetspoolen ska omfattas av ett värderingsavdrag som tillämpas individuellt enligt de regler som fastställs i artikel 131. Det sammanlagda värdet av de underliggande kreditfordringar som ingår i säkerhetspoolen efter tillämpningen av värderingsavdrag ska alltid minst uppgå till värdet av DECC:s utestående kapitalbelopp. Om det sammanlagda värdet sjunker under det tröskelvärde som avses i föregående mening, ska DECC åsättas värdet noll.” |
| --- | --- |

14.

I del 4 avdelning IV kapitel 2 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 133a

Riskkontrollåtgärder för skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC)

Varje underliggande kreditfordran som ingår i säkerhetspoolen ska omfattas av ett värderingsavdrag som tillämpas individuellt enligt de regler som fastställs i artikel 131. Det sammanlagda värdet av de underliggande kreditfordringar som ingår i säkerhetspoolen efter tillämpningen av värderingsavdrag ska alltid minst uppgå till värdet av DECC:s utestående kapitalbelopp. Om det sammanlagda värdet sjunker under det tröskelvärde som avses i föregående mening, ska DECC åsättas värdet noll.”

| 15. | I del 4 avdelning VIII ska följande artikel 138a läggas till:
  ”Artikel 138a
  Användning av skuldinstrument i samband med rekapitalisering via apport med offentliga skuldinstrument
  Offentliga skuldinstrument som används i samband med rekapitalisering via apport av en motpart får endast användas som säkerhet av denna motpart eller av en annan motpart som denna motpart har ’nära förbindelser’ med enligt definitionen i artikel 138.2, om Eurosystemet anser att deras emittent har en lämplig grad av marknadstillträde, även med hänsyn till den roll som dessa instrument spelar vid rekapitaliseringen.” |
| --- | --- |

15.

I del 4 avdelning VIII ska följande artikel 138a läggas till:

”Artikel 138a

Användning av skuldinstrument i samband med rekapitalisering via apport med offentliga skuldinstrument

Offentliga skuldinstrument som används i samband med rekapitalisering via apport av en motpart får endast användas som säkerhet av denna motpart eller av en annan motpart som denna motpart har ’nära förbindelser’ med enligt definitionen i artikel 138.2, om Eurosystemet anser att deras emittent har en lämplig grad av marknadstillträde, även med hänsyn till den roll som dessa instrument spelar vid rekapitaliseringen.”

| 16. | Artikel 148 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 148
  Allmänna principer
  1.   Motparter får använda godtagbara tillgångar gränsöverskridande inom euroområdet för alla typer av Eurosystemets kredittransaktioner.
  2.   Motparter får mobilisera andra godtagbara tillgångar än inlåning med fast löptid och skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC) för gränsöverskridande användning i enlighet med nedanstående.






  a) | Omsättbara tillgångar ska mobiliseras genom i) godtagbara förbindelser mellan EES-värdepappersavvecklingssystem som uppfyller de krav som fastställs i Eurosystemets bedömningsramverk, ii) tillämpliga förfaranden i CCBM, iii) godtagbara förbindelser i kombination med CCBM. |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 148 ska ersättas med följande:

”Artikel 148

Allmänna principer

1.   Motparter får använda godtagbara tillgångar gränsöverskridande inom euroområdet för alla typer av Eurosystemets kredittransaktioner.

2.   Motparter får mobilisera andra godtagbara tillgångar än inlåning med fast löptid och skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC) för gränsöverskridande användning i enlighet med nedanstående.

a)

Omsättbara tillgångar ska mobiliseras genom i) godtagbara förbindelser mellan EES-värdepappersavvecklingssystem som uppfyller de krav som fastställs i Eurosystemets bedömningsramverk, ii) tillämpliga förfaranden i CCBM, iii) godtagbara förbindelser i kombination med CCBM.

| b) | Kreditfordringar och skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) ska mobiliseras i enlighet med tillämpliga förfaranden i CCBM eftersom de inte kan överföras via värdepappersavvecklingssystem. |
| --- | --- |

b)

Kreditfordringar och skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) ska mobiliseras i enlighet med tillämpliga förfaranden i CCBM eftersom de inte kan överföras via värdepappersavvecklingssystem.

3.   Omsättbara tillgångar får användas genom ett centralbankskonto hos ett värdepappersavvecklingssystem i ett annat land än det där den berörda nationella centralbanken är belägen om Eurosystemet har godkänt användningen av ett sådant konto.

4.   De Nederlandsche Bank får använda sitt konto hos Euroclear Bank för att avveckla säkerheter i euroobligationer som emitterats hos denna internationella värdepapperscentral. The Central Bank of Ireland har tillstånd att öppna ett liknande konto hos Euroclear Bank. Detta konto kan utnyttjas för alla godtagbara tillgångar som hålls hos Euroclear Bank, dvs. inbegripet godtagbara tillgångar som överförts till Euroclear Bank via godtagbara förbindelser.

5.   Motparter ska genomföra överföringar av godtagbara tillgångar via sina värdepappersavvecklingskonton i värdepappersavvecklingssystem som godkänts enligt Eurosystemets bedömningsramverk.

6.   Motparter som inte har något pantkonto hos en nationell centralbank eller inte har något värdepappersavvecklingskonto hos ett värdepappersavvecklingssystem som godkänts enligt Eurosystemets bedömningsramverk får avveckla transaktioner via ett korrespondentkreditinstituts värdepappersavvecklingskonto eller pantkonto.”

| 17. | Artikel 158 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 158
  Diskretionära åtgärder som kan vidtas av försiktighetsskäl eller då fallissemang inträffar
  1.   Eurosystemet får vidta följande åtgärder av försiktighetsskäl:






  a) | Stänga av, begränsa eller utesluta en motpart från tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, enligt avtal och föreskrifter som tillämpas av den inhemska nationella centralbanken eller ECB. |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 158 ska ersättas med följande:

”Artikel 158

Diskretionära åtgärder som kan vidtas av försiktighetsskäl eller då fallissemang inträffar

1.   Eurosystemet får vidta följande åtgärder av försiktighetsskäl:

a)

Stänga av, begränsa eller utesluta en motpart från tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, enligt avtal och föreskrifter som tillämpas av den inhemska nationella centralbanken eller ECB.

| b) | Avvisa, begränsa användningen av eller tillämpa extra värderingsavdrag på tillgångar som mobiliserats som säkerhet vid Eurosystemets kredittransaktioner av en specifik motpart på basis av information som Eurosystemet bedömer som relevant, i synnerhet om motpartens kreditvärdighet verkar uppvisa en hög korrelation med kreditkvaliteten på de tillgångar som mobiliserats som säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Avvisa, begränsa användningen av eller tillämpa extra värderingsavdrag på tillgångar som mobiliserats som säkerhet vid Eurosystemets kredittransaktioner av en specifik motpart på basis av information som Eurosystemet bedömer som relevant, i synnerhet om motpartens kreditvärdighet verkar uppvisa en hög korrelation med kreditkvaliteten på de tillgångar som mobiliserats som säkerhet.

2.   Motparter som står under tillsyn i enlighet med artikel 55 b i men som inte uppfyller kapitalbaskravet enligt förordning (EU) nr 575/2013, på individuell basis och/eller gruppbasis, i enlighet med tillsynskraven, samt motparter som står under likvärdig tillsyn i enlighet med artikel 55 b iii men som inte uppfyller krav jämförbara med kapitalbaskravet enligt förordning (EU) nr 575/2013, på individuell basis och/eller gruppbasis, ska av försiktighetsskäl stängas av, begränsas eller uteslutas från tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Undantag görs i de fall då Eurosystemet anser att kraven på nytt kan uppfyllas genom att det i rätt tid genomförs lämpliga rekapitaliseringsåtgärder som har fastställts av ECB-rådet.

3.   När det gäller bedömningen av den finansiella soliditeten för en motpart i enlighet med artikel 55 c får Eurosystemet, utan att detta påverkar tillämpningen av andra diskretionära åtgärder, av försiktighetsskäl stänga av, begränsa eller utesluta tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner för följande motparter:

| a) | Motparter för vilka information om kapitalrelationer enligt förordning (EU) nr 575/2013 inte har tillhandahållits till berörd nationell centralbank och ECB i tid, och senast inom 14 veckor efter utgången av respektive kvartal. |
| --- | --- |

a)

Motparter för vilka information om kapitalrelationer enligt förordning (EU) nr 575/2013 inte har tillhandahållits till berörd nationell centralbank och ECB i tid, och senast inom 14 veckor efter utgången av respektive kvartal.

| b) | Motparter som inte omfattas av rapporteringskravet för kapitalrelationer enligt förordning (EU) nr 575/2013 men för vilka likvärdig information enligt artikel 55 b iii inte har lämnats till berörd nationell centralbank och ECB i tid, och senast inom 14 veckor efter utgången av respektive kvartal. |
| --- | --- |

b)

Motparter som inte omfattas av rapporteringskravet för kapitalrelationer enligt förordning (EU) nr 575/2013 men för vilka likvärdig information enligt artikel 55 b iii inte har lämnats till berörd nationell centralbank och ECB i tid, och senast inom 14 veckor efter utgången av respektive kvartal.

Vid avstängning, begränsning eller uteslutande från tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner kan tillgången återställas så snart relevant information har tillhandahållits till berörd nationell centralbank och ECB, och Eurosystemet fastställer att motparten uppfyller kriteriet om finansiell soliditet enligt artikel 55 c.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av andra diskretionära åtgärder ska Eurosystemet av försiktighetsskäl begränsa tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner för motparter som av berörda myndigheter anses ’fallera, eller sannolikt komma att fallera’ enligt villkoren i artikel 18.4 a–d i förordning (EU) nr 806/2014 eller i den nationella lagstiftning som genomför artikel 32.4 a–d i direktiv 2014/59/EU. Begränsningen ska motsvara den nivå av tillgång till Eurosystemets kredittransaktioner som gäller vid den tidpunkt då sådana motparter anses ’fallera, eller sannolikt komma att fallera’.

5.   Utöver att begränsa tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner enligt punkt 4 får Eurosystemet av försiktighetsskäl stänga av, ytterligare begränsa eller utesluta en motpart från tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner om denna motpart anses ’fallera, eller sannolikt komma att fallera’ enligt punkt 4 och något av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Motparten omfattas inte av någon av resolutionsmyndighetens resolutionsåtgärder eftersom det finns rimliga utsikter att en alternativ åtgärd från den privata sektorn eller en tillsynsåtgärd som avses i artikel 18.1 b i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 b i direktiv 2014/59/EU, inom rimlig tid skulle kunna förhindra institutets fallissemang, med tanke på hur den alternativa åtgärden från den privata sektorn eller tillsynsåtgärden utvecklas. |
| --- | --- |

a)

Motparten omfattas inte av någon av resolutionsmyndighetens resolutionsåtgärder eftersom det finns rimliga utsikter att en alternativ åtgärd från den privata sektorn eller en tillsynsåtgärd som avses i artikel 18.1 b i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 b i direktiv 2014/59/EU, inom rimlig tid skulle kunna förhindra institutets fallissemang, med tanke på hur den alternativa åtgärden från den privata sektorn eller tillsynsåtgärden utvecklas.

| b) | Motparten bedöms uppfylla villkoren för resolution enligt artikel 18.1 i förordning (EU) nr 806/2014 eller nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 i direktiv 2014/59/EU, med tanke på hur resolutionsåtgärden utvecklas. |
| --- | --- |

b)

Motparten bedöms uppfylla villkoren för resolution enligt artikel 18.1 i förordning (EU) nr 806/2014 eller nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 i direktiv 2014/59/EU, med tanke på hur resolutionsåtgärden utvecklas.

| c) | Motparten är ett resultat av en resolutionsåtgärd enligt definitionen i artikel 3.10 i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 2.40 i direktiv 2014/59/EU eller ett resultat av en alternativ åtgärd från den privata sektorn eller en tillsynsåtgärd som avses i artikel 18.1 b i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 b i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

c)

Motparten är ett resultat av en resolutionsåtgärd enligt definitionen i artikel 3.10 i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 2.40 i direktiv 2014/59/EU eller ett resultat av en alternativ åtgärd från den privata sektorn eller en tillsynsåtgärd som avses i artikel 18.1 b i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 b i direktiv 2014/59/EU.

6.   Utöver att begränsa tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner enligt punkt 4 får Eurosystemet av försiktighetsskäl stänga av, ytterligare begränsa eller utesluta motparter som anses ’fallera, eller sannolikt komma att fallera’ från tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, om dessa motparter inte omfattas av några resolutionsåtgärder och det inte heller finns rimliga utsikter att en alternativ åtgärd från den privata sektorn eller en tillsynsåtgärd som avses i artikel 18.1 b i förordning (EU) nr 806/2014 samt nationell lagstiftning som genomför artikel 32.1 b i direktiv 2014/59/EU, inom rimlig tid skulle kunna förhindra institutets fallissemang.

7.   Om en sådan diskretionär åtgärd grundas på tillsynsinformation ska Eurosystemet använda sådan information, oavsett om den härrör från tillsynsmyndigheter eller motparter, på ett sätt som överensstämmer med, och är nödvändigt för, genomförandet av Eurosystemets uppgift att bedriva penningpolitik.

8.   Om det föreligger en kredithändelse får Eurosystemet stänga av, begränsa eller utesluta motparter från tillgången till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner om dessa motparter har fallerat till följd av att de har åsidosatt någon skyldighet enligt de avtal eller föreskrifter som Eurosystemet tillämpar.

9.   Alla Eurosystemets diskretionära åtgärder ska tillämpas på ett rimligt och icke-diskriminerande sätt och vara motiverade av Eurosystemet.”

| 18. | Artikel 170.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Rätt forum för lösning av tvister ska vara domstolar i den medlemsstat som har euron som valuta och där den nationella centralbanken är belägen, dock utan att detta inverkar på behörigheten för Europeiska unionens domstol.” |
| --- | --- |

18.

Artikel 170.2 ska ersättas med följande:

”2.   Rätt forum för lösning av tvister ska vara domstolar i den medlemsstat som har euron som valuta och där den nationella centralbanken är belägen, dock utan att detta inverkar på behörigheten för Europeiska unionens domstol.”

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna.

2.   De nationella centralbankerna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 2 november 2015. De ska senast den 6 oktober 2015 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 27 augusti 2015.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).

1

---