# Úřední věstník L 268/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 268 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5815. října 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 268

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5815. října 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1844 ze dne 13. července 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 389/2013, pokud jde o technické provádění Kjótského protokolu po roce 2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1845 ze dne 14. října 2015, kterým se pro účetní období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016 stanovují úrokové sazby používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1846 ze dne 14. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 9 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1847 ze dne 14. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 26 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1848 ze dne 5. října 2015 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2015 | 28 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1849 ze dne 13. října 2015 o opatřeních proti zavlékání škodlivých organismů do Unie a proti jejich rozšiřování na území Unie, pokud jde o určité druhy zeleniny pocházející z Ghany
  (oznámeno pod číslem C(2015) 6858) | 33 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1844 ze dne 13. července 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 389/2013, pokud jde o technické provádění Kjótského protokolu po roce 2012 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1845 ze dne 14. října 2015, kterým se pro účetní období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016 stanovují úrokové sazby používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1846 ze dne 14. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

9

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1847 ze dne 14. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

26

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1848 ze dne 5. října 2015 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2015

28

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1849 ze dne 13. října 2015 o opatřeních proti zavlékání škodlivých organismů do Unie a proti jejich rozšiřování na území Unie, pokud jde o určité druhy zeleniny pocházející z Ghany
  (oznámeno pod číslem C(2015) 6858)

(oznámeno pod číslem C(2015) 6858)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1844

ze dne 13. července 2015,

kterým se mění nařízení (EU) č. 389/2013, pokud jde o technické provádění Kjótského protokolu po roce 2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 5 a 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu přijala změnu Kjótského protokolu dohodnutou v Dohá, kterou se zavádí druhé kontrolní období Kjótského protokolu, jež začíná dne 1. ledna 2013 a končí dne 31. prosince 2020 (dále jen „změna dohodnutá v Dohá“). Unie schválila změnu dohodnutou v Dohá rozhodnutím Rady (EU) 2015/1339 (2) (dále jen „rozhodnutí o ratifikaci“). |
| --- | --- |

(1)

Konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu přijala změnu Kjótského protokolu dohodnutou v Dohá, kterou se zavádí druhé kontrolní období Kjótského protokolu, jež začíná dne 1. ledna 2013 a končí dne 31. prosince 2020 (dále jen „změna dohodnutá v Dohá“). Unie schválila změnu dohodnutou v Dohá rozhodnutím Rady (EU) 2015/1339 (2) (dále jen „rozhodnutí o ratifikaci“).

| (2) | Nezbytné technické provádění změny Kjótského protokolu dohodnuté v Dohá by mělo být provedeno v registru Unie a v národních registrech podle Kjótského protokolu. Je rovněž nezbytné zajistit soulad se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (3) a s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (4) a konzistentní provádění mezinárodně dohodnutých požadavků na započítávání, optimalizovat transparentnost a zabezpečit přesnost započítávání AAU, RMU, ERU, CER, tCER a lCER Unií a členskými státy, přičemž by se v rámci možností mělo zamezit vzniku administrativní zátěže a nákladů, mimo jiné i pokud jde o podíl na zisku a vývoj a údržbu informačních technologií. |
| --- | --- |

(2)

Nezbytné technické provádění změny Kjótského protokolu dohodnuté v Dohá by mělo být provedeno v registru Unie a v národních registrech podle Kjótského protokolu. Je rovněž nezbytné zajistit soulad se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (3) a s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (4) a konzistentní provádění mezinárodně dohodnutých požadavků na započítávání, optimalizovat transparentnost a zabezpečit přesnost započítávání AAU, RMU, ERU, CER, tCER a lCER Unií a členskými státy, přičemž by se v rámci možností mělo zamezit vzniku administrativní zátěže a nákladů, mimo jiné i pokud jde o podíl na zisku a vývoj a údržbu informačních technologií.

| (3) | Po vstupu změny dohodnuté v Dohá v platnost budou Unie a členské státy povinny vydat ve svých příslušných registrech podle Kjótského protokolu jednotky přiděleného množství (AAU) rovnající se jim přidělenému množství, které bylo stanoveno v souladu s rozhodnutím o ratifikaci, přičemž přidají jakákoliv množství vyplývající z použití čl. 3 odst. 7bis Kjótského protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Po vstupu změny dohodnuté v Dohá v platnost budou Unie a členské státy povinny vydat ve svých příslušných registrech podle Kjótského protokolu jednotky přiděleného množství (AAU) rovnající se jim přidělenému množství, které bylo stanoveno v souladu s rozhodnutím o ratifikaci, přičemž přidají jakákoliv množství vyplývající z použití čl. 3 odst. 7bis Kjótského protokolu.

| (4) | Po jakýchkoliv úpravách ročního emisního přídělu pro členský stát směrem nahoru podle článku 10 rozhodnutí č. 406/2009/ES nebo článku 27 nařízení (EU) č. 525/2013 musí členský stát na konci druhého kontrolního období případně nabýt dodatečné AAU, pokud tento dodatečný roční emisní příděl použil na pokrytí svých emisí podle rozhodnutí č. 406/2009/ES nebo ho převedl na jiný členský stát. Dotyčný členský stát může rovněž využít rezervu přebytku z předcházejícího období podle čl. 3 odst. 13b) nařízení (EU) č. 525/2013, jsou-li jeho emise vyšší než množství, které mu bylo přiděleno. Jakékoliv z toho vyplývající nabytí AAU podléhá uplatnění podílu na zisku z prvního mezinárodního převodu jednotek AAU podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013. Tyto situace případně mohou být považovány za účetní nesrovnalosti při zajišťování toho, aby provádění právních předpisů Unie bylo ve shodě s pravidly dohodnutými podle Kjótského protokolu ve smyslu čl. 10 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013. |
| --- | --- |

(4)

Po jakýchkoliv úpravách ročního emisního přídělu pro členský stát směrem nahoru podle článku 10 rozhodnutí č. 406/2009/ES nebo článku 27 nařízení (EU) č. 525/2013 musí členský stát na konci druhého kontrolního období případně nabýt dodatečné AAU, pokud tento dodatečný roční emisní příděl použil na pokrytí svých emisí podle rozhodnutí č. 406/2009/ES nebo ho převedl na jiný členský stát. Dotyčný členský stát může rovněž využít rezervu přebytku z předcházejícího období podle čl. 3 odst. 13b) nařízení (EU) č. 525/2013, jsou-li jeho emise vyšší než množství, které mu bylo přiděleno. Jakékoliv z toho vyplývající nabytí AAU podléhá uplatnění podílu na zisku z prvního mezinárodního převodu jednotek AAU podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013. Tyto situace případně mohou být považovány za účetní nesrovnalosti při zajišťování toho, aby provádění právních předpisů Unie bylo ve shodě s pravidly dohodnutými podle Kjótského protokolu ve smyslu čl. 10 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013.

| (5) | Aby bylo zajištěno vypořádání AAU ze všech čistých převodů ročních emisních přídělů v souladu s rozhodnutím č. 406/2009/ES, měl by se na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu stanovit postup zúčtování. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo zajištěno vypořádání AAU ze všech čistých převodů ročních emisních přídělů v souladu s rozhodnutím č. 406/2009/ES, měl by se na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu stanovit postup zúčtování.

| (6) | V souladu s článkem 11a směrnice 2003/87/ES si mohou provozovatelé stacionárních zařízení a letadel vyměnit CER a ERU za povolenky. Vyměněné CER a ERU platné pro první kontrolní období Kjótského protokolu potenciálně představují EU ETS emise v druhém kontrolním období. Vzhledem k tomu, že změna dohodnutá v Dohá stanoví limity na přesun CER a ERU z prvního do druhého kontrolního období Kjótského protokolu, měly by členské státy Unii převést odpovídající počet AAU platných pro první kontrolní období, aby tyto potenciální emise pokryly, a Unie by měla členským státům převést odpovídající CER a ERU platné pro první kontrolní období Kjótského protokolu obdržené od stacionárních zařízení a provozovatelů letadel výměnou za povolenky. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 11a směrnice 2003/87/ES si mohou provozovatelé stacionárních zařízení a letadel vyměnit CER a ERU za povolenky. Vyměněné CER a ERU platné pro první kontrolní období Kjótského protokolu potenciálně představují EU ETS emise v druhém kontrolním období. Vzhledem k tomu, že změna dohodnutá v Dohá stanoví limity na přesun CER a ERU z prvního do druhého kontrolního období Kjótského protokolu, měly by členské státy Unii převést odpovídající počet AAU platných pro první kontrolní období, aby tyto potenciální emise pokryly, a Unie by měla členským státům převést odpovídající CER a ERU platné pro první kontrolní období Kjótského protokolu obdržené od stacionárních zařízení a provozovatelů letadel výměnou za povolenky.

| (7) | Nařízení Komise (EU) č. 389/2013 (5) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (EU) č. 389/2013 (5) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Jelikož je nezbytné provést přechodné převody před koncem dodatečného období pro splnění závazků v rámci prvního kontrolního období Kjótského protokolu podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(8)

Jelikož je nezbytné provést přechodné převody před koncem dodatečného období pro splnění závazků v rámci prvního kontrolního období Kjótského protokolu podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve.

| (9) | Toto nařízení by se mělo použít ode dne, kdy vstoupí v platnost změna Kjótského protokolu dohodnutá v Dohá, s výjimkou ustanovení týkajících se přechodných převodů, |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení by se mělo použít ode dne, kdy vstoupí v platnost změna Kjótského protokolu dohodnutá v Dohá, s výjimkou ustanovení týkajících se přechodných převodů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 389/2013 se mění takto:

| 1) | vkládá se článek 73a, který zní:
  „Článek 73a
  Převod CER a ERU vyměněných v rámci systému EU ETS
  1.   Ústřední správce informuje všechny národní správce o počtu CER a ERU platných pro první kontrolní období převedených podle článku 60 z vkladních účtů provozovatelů a vkladních účtů provozovatelů letadel spravovaných daným členským státem. Ústřední správce k tomuto počtu přidá část počtu CER a ERU platných pro první kontrolní období převedených podle článku 60 z vkladních účtů provozovatelů a vkladních účtů provozovatelů letadel spravovaných členskými státy, které v prvním kontrolním období nemají registr KP, poměrně k příslušným početním limitům členských států pro přesun CER a ERU z prvního do druhého kontrolního období.
  2.   Před skončením dodatečného období pro splnění závazků v rámci prvního kontrolního období Kjótského protokolu podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013 převede ústřední správce z účtu EU s mezinárodními kredity do každého vnitrostátního registru KP počet CER a ERU platných pro první kontrolní období, který se rovná celkovému počtu určenému podle odstavce 1 tohoto článku.
  3.   Ústřední správce zajistí, aby EUTL zabránil všem transakcím jednotek převedených podle odstavce 1, s výjimkou:






  a) | zrušení jednotek v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013; |
| --- | --- | --- |

1)

vkládá se článek 73a, který zní:

„Článek 73a

Převod CER a ERU vyměněných v rámci systému EU ETS

1.   Ústřední správce informuje všechny národní správce o počtu CER a ERU platných pro první kontrolní období převedených podle článku 60 z vkladních účtů provozovatelů a vkladních účtů provozovatelů letadel spravovaných daným členským státem. Ústřední správce k tomuto počtu přidá část počtu CER a ERU platných pro první kontrolní období převedených podle článku 60 z vkladních účtů provozovatelů a vkladních účtů provozovatelů letadel spravovaných členskými státy, které v prvním kontrolním období nemají registr KP, poměrně k příslušným početním limitům členských států pro přesun CER a ERU z prvního do druhého kontrolního období.

2.   Před skončením dodatečného období pro splnění závazků v rámci prvního kontrolního období Kjótského protokolu podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013 převede ústřední správce z účtu EU s mezinárodními kredity do každého vnitrostátního registru KP počet CER a ERU platných pro první kontrolní období, který se rovná celkovému počtu určenému podle odstavce 1 tohoto článku.

3.   Ústřední správce zajistí, aby EUTL zabránil všem transakcím jednotek převedených podle odstavce 1, s výjimkou:

a)

zrušení jednotek v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013;

| b) | odebrání jednotek v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 525/2013; |
| --- | --- |

b)

odebrání jednotek v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 525/2013;

| c) | přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013; |
| --- | --- |

c)

přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013;

| d) | převodu jednotek v rámci jednoho registru KP. |
| --- | --- |

d)

převodu jednotek v rámci jednoho registru KP.

4.   Bezprostředně po převodu provedeném podle odstavce 2 každý národní správce převede počet AAU na vkladní účet příslušné smluvní strany v registru Unie, který se rovná počtu kreditů vrácených dotyčnému členskému státu podle odstavce 2.“

| 2) | vkládají se články 73b až 73 g, které zní:
  „Článek 73b
  Vydávání a vkládání AAU
  1.   Před odebírací transakcí v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (6) ústřední správce:






  a) | vydá počet AAU, který se rovná množství přidělenému Unií určenému v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/1339 (7) na EU účtu AAU v registru Unie; |
| --- | --- | --- |

2)

vkládají se články 73b až 73 g, které zní:

„Článek 73b

Vydávání a vkládání AAU

1.   Před odebírací transakcí v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (6) ústřední správce:

a)

vydá počet AAU, který se rovná množství přidělenému Unií určenému v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/1339 (7) na EU účtu AAU v registru Unie;

| b) | bezprostředně převede počet AAU, který se rovná počtu všeobecných povolenek stanovenému na základě rozhodnutí Komise 2010/634/EU (8) z EU účtu AAU na vkladní účet AAU ETS v registru Unie. |
| --- | --- |

b)

bezprostředně převede počet AAU, který se rovná počtu všeobecných povolenek stanovenému na základě rozhodnutí Komise 2010/634/EU (8) z EU účtu AAU na vkladní účet AAU ETS v registru Unie.

2.   Nejpozději tři měsíce po uzavření účtu k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ pro rok 2020 podle článku 31 každý národní správce:

| a) | vydá počet AAU, který se rovná přidělenému množství pro dotyčný členský stát určenému v souladu s rozhodnutím o ratifikaci na vkladní účet smluvní strany ve svém registru KP; |
| --- | --- |

a)

vydá počet AAU, který se rovná přidělenému množství pro dotyčný členský stát určenému v souladu s rozhodnutím o ratifikaci na vkladní účet smluvní strany ve svém registru KP;

| b) | bezprostředně převede počet AAU, který se rovná celkovému počtu AEA odpovídajícímu ročnímu emisnímu přídělu pro daný členský stát na všechny roky podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 406/2009/ES, jak bylo určeno před jakoukoliv změnou podle čl. 27 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013, z vkladního účtu smluvní strany na vkladní účet AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ ve svém registru KP. |
| --- | --- |

b)

bezprostředně převede počet AAU, který se rovná celkovému počtu AEA odpovídajícímu ročnímu emisnímu přídělu pro daný členský stát na všechny roky podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 406/2009/ES, jak bylo určeno před jakoukoliv změnou podle čl. 27 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013, z vkladního účtu smluvní strany na vkladní účet AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ ve svém registru KP.

3.   Před dokončením postupů zúčtování podle článku 73f ústřední správce zajistí, aby EUTL zabránil všem transakcím AAU z vkladního účtu AAU ETS nebo z vkladního účtu AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘, s výjimkou:

| a) | zrušení nebo převodu počtu AAU, který je stejný nebo roven počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 88 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

zrušení nebo převodu počtu AAU, který je stejný nebo roven počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 88 odst. 2;

| b) | odebrání počtu AAU v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 525/2013, který se rovná počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4 tohoto nařízení odpovídajícímu množství emisí skleníkových plynů zapsaných na účet k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ podle článku 77 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

odebrání počtu AAU v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 525/2013, který se rovná počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4 tohoto nařízení odpovídajícímu množství emisí skleníkových plynů zapsaných na účet k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ podle článku 77 tohoto nařízení;

| c) | zrušení nebo převodu počtu AAU, který je menší nebo roven počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4, převyšujícího množství emisí skleníkových plynů zapsaných na účet k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ podle článku 77; |
| --- | --- |

c)

zrušení nebo převodu počtu AAU, který je menší nebo roven počtu AEA převedených na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4, převyšujícího množství emisí skleníkových plynů zapsaných na účet k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ podle článku 77;

| d) | převodů vyžadovaných pro účely postupů zúčtování podle článku 73f; |
| --- | --- |

d)

převodů vyžadovaných pro účely postupů zúčtování podle článku 73f;

| e) | přepočtu AAU na ERU, za předpokladu, že počet AEA, který se rovná počtu AAU určených k přepočtu, s připočítáním počtu ERU potřebných k odvedení poplatku z podílu na zisku podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013 byl převeden na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

přepočtu AAU na ERU, za předpokladu, že počet AEA, který se rovná počtu AAU určených k přepočtu, s připočítáním počtu ERU potřebných k odvedení poplatku z podílu na zisku podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013 byl převeden na účet pro výmaz pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ podle čl. 31 odst. 4 tohoto nařízení.

Článek 73c

Převod a použití jednotek

1.   Ústřední správce zajistí, aby EUTL zabránil transakcím zahrnujícím CER, ERU, tCER a lCER, které byly použity v souladu s článkem 81, s výjimkou:

| a) | převodu jednotek z účtu k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ v registru Unie na příslušné registry KP členských států podle čl. 31 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

převodu jednotek z účtu k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ v registru Unie na příslušné registry KP členských států podle čl. 31 odst. 3;

| b) | odebrání jednotek podle článku 11 nařízení (EU) č. 525/2013; |
| --- | --- |

b)

odebrání jednotek podle článku 11 nařízení (EU) č. 525/2013;

| c) | přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013. |
| --- | --- |

c)

přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013.

2.   Po dokončení přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013 ústřední správce zajistí, aby EUTL zabránil použití CER, ERU, tCER nebo lCER podle článku 81 tohoto nařízení, nejsou-li tyto jednotky platné i pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu.

Článek 73d

Zrušení jednotek

1.   Po dokončení přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013 ústřední správce zruší všechny CER a ERU, které zůstaly na rezervním účtu pro odevzdání povolenek pro letectví.

2.   Po dokončení přesunu jednotek z prvního do druhého kontrolního období v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013 ústřední správce požádá národní správce, aby zrušili CER a ERU platné pro první kontrolní období Kjótského protokolu držené na účtech ETS, které spravují v registru Unie, nebo je zruší sám.

Článek 73e

Odebrání jednotek

Pokud emise, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES, přesáhnou Unií přidělené množství určené v souladu s rozhodnutím o ratifikaci, odebere ústřední správce AAU z EU účtu rezerv přebytku z předcházejícího období.

Článek 73f

Přesun v registru Unie

Ústřední správce přesune všechny AAU z ústředního zúčtovacího účtu ETS a všechny AAU převedené podle čl. 73a odst. 4 tohoto nařízení na EU účet rezerv přebytku z předcházejícího období zřízený podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013.

Článek 73g

Postupy zúčtování

1.   Do šesti měsíců od uzavření účtu k zajištění souladu s rozhodnutím o ‚sdílení úsilí‘ pro rok 2020 v souladu s článkem 31 ústřední správce vypočítá hodnotu zúčtování pro každý členský stát, a to tak, že od čistého nabytí AEA odečte čisté převody AEA mezi členskými státy během období 2013–2020.

2.   Pokud má členský stát hodnotu zúčtování podle odstavce 1 zápornou, příslušný národní správce převede ze svého vkladního účtu AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ na ústřední zúčtovací účet pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ počet jednotek, který se rovná hodnotě zúčtování.

3.   Pokud má členský stát hodnotu zúčtování podle odstavce 1 kladnou, a byly-li dokončeny všechny převody dle odstavce 2, ústřední správce převede na vkladní účet smluvní strany příslušného členského státu počet AAU, který se rovná hodnotě zúčtování.

4.   Před provedením převodu podle odstavce 2 tohoto článku příslušný národní správce nejprve převede počet AAU potřebných k dodržení podílu na zisku z prvních mezinárodních převodů AAU v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 525/2013.

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahující se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13)."

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 ze dne 13. července 2015 o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících (Úř. věst. L 207, 4.8.2015, s. 1)."

(8)  Rozhodnutí Komise 2010/634/EU ze dne 22. října 2010, kterým se upravuje množství povolenek pro celou Unii, které mají být vydány v rámci systému EU na rok 2013 a kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/384/EU (Úř. věst. L 279, 23.10.2010, s. 34).“"

| 3) | Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3)

Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 odst. 2 a 3 se však použijí od data, kdy Komise v Úředním věstníku Evropské unie zveřejní sdělení o vstupu změny Kjótského protokolu dohodnuté v Dohá v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 ze dne 13. července 2015 o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících (Úř. věst. L 207, 4.8.2015, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne 2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010 a č. 1193/2011(Úř. věst. L 122, 3.5.2013, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

V příloze I nařízení (EU) č. 389/2013 v tabulce I-I se v části V „Účty KP ve sjednoceném systému evropských registrů“ vkládají nové řádky, které znějí:

| Název druhu účtu | Držitel účtu | Správce účtu | Počet účtů tohoto druhu | Jiné než kjótské jednotky | Kjótské jednotky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povolenky | AEA | AAU | CER | ERU | lCER/tCER | RMU/ERU z RMU |
| Všeobecné povolenky | Povolenky pro letectví |
| V.   Účty KP ve sjednoceném systému evropských registrů |
| „Účet EU AAU | EU | Ústřední správce | 1 | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne |
| Vkladní účet AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ | Členský stát | Správce registru KP | 1 na registr | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne |
| Účet pro odevzdané jednotky v letectví | EU | Ústřední správce | 1 | Ne | Ne | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ne |
| Účet rezerv přebytku z předcházejícího období | Smluvní strana Kjótského protokolu | Správce registru KP (v registru Unie: ústřední správce | 1 na registr | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne |
| Ústřední zúčtovací účet pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘ | EU | Ústřední správce | 1 | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne“ |

Název druhu účtu

Držitel účtu

Správce účtu

Počet účtů tohoto druhu

Jiné než kjótské jednotky

Kjótské jednotky

Povolenky

AEA

AAU

CER

ERU

lCER/tCER

RMU/ERU z RMU

Všeobecné povolenky

Povolenky pro letectví

Účty KP ve sjednoceném systému evropských registrů

„Účet EU AAU

EU

Ústřední správce

1

Ne

Ne

Ne

Ano

Ne

Ne

Ne

Ne

Vkladní účet AAU pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘

Členský stát

Správce registru KP

1 na registr

Ne

Ne

Ne

Ano

Ne

Ne

Ne

Ne

Účet pro odevzdané jednotky v letectví

EU

Ústřední správce

1

Ne

Ne

Ne

Ano

Ano

Ano

Ne

Ne

Účet rezerv přebytku z předcházejícího období

Smluvní strana Kjótského protokolu

Správce registru KP (v registru Unie: ústřední správce

1 na registr

Ne

Ne

Ne

Ano

Ne

Ne

Ne

Ne

Ústřední zúčtovací účet pro účely rozhodnutí o ‚sdílení úsilí‘

EU

Ústřední správce

1

Ne

Ne

Ne

Ano

Ne

Ne

Ne

Ne“

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1845

ze dne 14. října 2015,

kterým se pro účetní období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016 stanovují úrokové sazby používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 a 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 (2) stanoví, že výdaje vztahující se k finančním nákladům, které členským státům vznikly při mobilizaci finančních prostředků pro nákup produktů, budou určeny v souladu s metodami stanovenými v příloze I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 (2) stanoví, že výdaje vztahující se k finančním nákladům, které členským státům vznikly při mobilizaci finančních prostředků pro nákup produktů, budou určeny v souladu s metodami stanovenými v příloze I uvedeného nařízení.

| (2) | Podle bodu I.1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se výpočet těchto finančních nákladů provádí na začátku každého účetního období na základě jednotné úrokové sazby platné pro celou Unii, kterou stanoví Komise. Tato úroková sazba odpovídá průměru termínované tříměsíční a dvanáctiměsíční sazby EURIBOR zaznamenané v průběhu referenčního období šesti měsíců, které stanoví Komise, s jejich příslušným třetinovým a dvoutřetinovým vážením; tomu předchází sdělení členských států podle prvního pododstavce bodu I.2 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Podle bodu I.1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se výpočet těchto finančních nákladů provádí na začátku každého účetního období na základě jednotné úrokové sazby platné pro celou Unii, kterou stanoví Komise. Tato úroková sazba odpovídá průměru termínované tříměsíční a dvanáctiměsíční sazby EURIBOR zaznamenané v průběhu referenčního období šesti měsíců, které stanoví Komise, s jejich příslušným třetinovým a dvoutřetinovým vážením; tomu předchází sdělení členských států podle prvního pododstavce bodu I.2 uvedené přílohy.

| (3) | Druhý pododstavec bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 dále stanoví, že pokud členský stát toto sdělení nezašle v podobě a ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci uvedeného bodu, považuje se průměrná úroková sazba využívaná uvedeným členským státem za 0 %. V případě, že členský stát prohlásí, že nezaznamenal žádné úrokové náklady, protože neměl v době referenčního období ve veřejném skladování zemědělské produkty, stanoví Komise uvedenou úrokovou sazbu v souladu s třetím pododstavcem uvedeného bodu. |
| --- | --- |

(3)

Druhý pododstavec bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 dále stanoví, že pokud členský stát toto sdělení nezašle v podobě a ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci uvedeného bodu, považuje se průměrná úroková sazba využívaná uvedeným členským státem za 0 %. V případě, že členský stát prohlásí, že nezaznamenal žádné úrokové náklady, protože neměl v době referenčního období ve veřejném skladování zemědělské produkty, stanoví Komise uvedenou úrokovou sazbu v souladu s třetím pododstavcem uvedeného bodu.

| (4) | V souladu s bodem I.3 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se úroková sazba stanovená na základě bodu I.2 uvedené přílohy porovná s jednotnou úrokovou sazbou stanovenou na základě bodu I.1 uvedené přílohy. V každém členském státě se uplatňuje nižší z těchto dvou úrokových sazeb. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s bodem I.3 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se úroková sazba stanovená na základě bodu I.2 uvedené přílohy porovná s jednotnou úrokovou sazbou stanovenou na základě bodu I.1 uvedené přílohy. V každém členském státě se uplatňuje nižší z těchto dvou úrokových sazeb.

| (5) | Vzhledem k tomu, že v šestiměsíčním referenčním období, které bylo stanoveno od ledna do června 2015 a které Komise považuje za reprezentativní, pokud jde o veřejné skladování, nebyly ve veřejných skladech uloženy žádné zemědělské produkty, nebyly členské státy vyzvány, aby předložily sdělení podle prvního pododstavce bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že v šestiměsíčním referenčním období, které bylo stanoveno od ledna do června 2015 a které Komise považuje za reprezentativní, pokud jde o veřejné skladování, nebyly ve veřejných skladech uloženy žádné zemědělské produkty, nebyly členské státy vyzvány, aby předložily sdělení podle prvního pododstavce bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014.

| (6) | Úrokové sazby, které se použijí pro účetní období EZZF 2016, je třeba stanovit s přihlédnutím k těmto různým skutečnostem, |
| --- | --- |

(6)

Úrokové sazby, které se použijí pro účetní období EZZF 2016, je třeba stanovit s přihlédnutím k těmto různým skutečnostem,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě výdajů vztahujících se k finančním nákladům, které členským státům vznikly při mobilizaci prostředků pro nákup produktů během účetního období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016, odpovídají úrokové sazby podle přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení jednotné úrokové sazbě ve výši 0,1 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. října 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o výdaje na veřejnou intervenci (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 1).

2

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1846

ze dne 14. října 2015

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 703/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 703/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).

| (2) | Uložená opatření měla formu valorického cla se zbytkovou sazbou ve výši 24 %, zatímco jedné skupině společností (Valin Group) byla určena individuální celní sazba ve výši 7,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Uložená opatření měla formu valorického cla se zbytkovou sazbou ve výši 24 %, zatímco jedné skupině společností (Valin Group) byla určena individuální celní sazba ve výši 7,9 %.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (4) | Žádost podalo dne 29. dubna 2014 sdružení European Steel Association (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby válcovaného drátu v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Žádost podalo dne 29. dubna 2014 sdružení European Steel Association (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby válcovaného drátu v Unii.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 2. srpna 2014 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 2. srpna 2014 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

4.   Šetření

4.1.   Příslušná období, na něž se vztahuje šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti

| (7) | Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

4.2.   Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku

| (8) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a zástupce vyvážející země, jíž se týkalo zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(8)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a zástupce vyvážející země, jíž se týkalo zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.

| (9) | Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení u útvarů Komise, které se konalo dne 20. března 2015. |
| --- | --- |

(9)

Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení u útvarů Komise, které se konalo dne 20. března 2015.

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu se předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení, vzhledem k zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu se předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení, vzhledem k zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení.

| (11) | Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek, byli čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nebyli ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(11)

Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek, byli čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nebyli ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (12) | Celkem bylo osloveno 45 známých čínských vyvážejících výrobců, ale ani jeden z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku. Proto nebyl výběr vzorku uplatněn. |
| --- | --- |

(12)

Celkem bylo osloveno 45 známých čínských vyvážejících výrobců, ale ani jeden z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku. Proto nebyl výběr vzorku uplatněn.

| (13) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise informovala čínské orgány, že v souladu s článkem 18 základního nařízení lze použít nejspolehlivější dostupné údaje. Komise od čínských orgánů neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise informovala čínské orgány, že v souladu s článkem 18 základního nařízení lze použít nejspolehlivější dostupné údaje. Komise od čínských orgánů neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení.

| (14) | Celkem bylo osloveno devět známých dovozců, kteří nebyli ve spojení. Žádný z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku. |
| --- | --- |

(14)

Celkem bylo osloveno devět známých dovozců, kteří nebyli ve spojení. Žádný z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku.

| (15) | V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 28 výrobců/skupin výrobců v Unii, kteří představovali přibližně 70 % výroby válcovaného drátu v období přezkumného šetření v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců přistoupila Komise k výběru vzorku. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán, a s přihlédnutím rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých typů výrobku. Vybraný vzorek původně sestával ze šesti společností a představoval 44,2 % výroby určené pro volný trh. |
| --- | --- |

(15)

V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 28 výrobců/skupin výrobců v Unii, kteří představovali přibližně 70 % výroby válcovaného drátu v období přezkumného šetření v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců přistoupila Komise k výběru vzorku. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán, a s přihlédnutím rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých typů výrobku. Vybraný vzorek původně sestával ze šesti společností a představoval 44,2 % výroby určené pro volný trh.

4.3.   Dotazníky a ověřování

| (16) | Byly rozeslány dotazníky šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dvěma výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích, kteří souhlasili se spoluprací. |
| --- | --- |

(16)

Byly rozeslány dotazníky šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dvěma výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích, kteří souhlasili se spoluprací.

| (17) | Odpovědi na dotazník došly od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou výrobců z potenciálních srovnatelných zemí. |
| --- | --- |

(17)

Odpovědi na dotazník došly od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou výrobců z potenciálních srovnatelných zemí.

| (18) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Německo

| — | Global Steel Wire SA, Španělsko |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire SA, Španělsko

| — | Moravia Steel AS, Česká republika |
| --- | --- |

—

Moravia Steel AS, Česká republika

| — | Riva Acier SA, Francie |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Francie

| — | Saarstahl AG, Německo |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Německo

| — | Tata Steel UK Ltd, Spojené království. |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Spojené království.

| b) | Výrobce ze srovnatelné země:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turecko |
| --- | --- | --- |

b)

Výrobce ze srovnatelné země:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turecko

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (19) | Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, totiž tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli (dále jen „válcovaný drát“ nebo „dotčený výrobek“), pocházející z Číny, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95. |
| --- | --- |

(19)

Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, totiž tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli (dále jen „válcovaný drát“ nebo „dotčený výrobek“), pocházející z Číny, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95.

2.   Obdobný výrobek

| (20) | Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a válcovaný drát vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu, válcovaný drát vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a válcovaný drát vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi (Turecko) stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a válcovaný drát vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu, válcovaný drát vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a válcovaný drát vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi (Turecko) stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (21) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany Číny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany Číny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

1.   Předběžné poznámky

| (22) | Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, žádný z čínských vyvážejících výrobců nenabídl spolupráci, a proto, jak je stanoveno v článku 18 základního nařízení, musely závěry vycházet z nejspolehlivějších dostupných údajů, zejména údajů obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických informací, konkrétně Eurostatu a z databáze o čínském vývozu. |
| --- | --- |

(22)

Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, žádný z čínských vyvážejících výrobců nenabídl spolupráci, a proto, jak je stanoveno v článku 18 základního nařízení, musely závěry vycházet z nejspolehlivějších dostupných údajů, zejména údajů obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických informací, konkrétně Eurostatu a z databáze o čínském vývozu.

2.   Dumping v průběhu období přezkumného šetření

a)   Srovnatelná země

| (23) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (24) | V původním šetření bylo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, použito Turecko. Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum Komise v oznámení o zahájení přezkumu informovala zúčastněné strany, že uvažuje o použití Brazílie jako srovnatelné země, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. V oznámení o zahájení přezkumu bylo rovněž dodáno, že budou prozkoumány také jiné země, zejména Turecko, Švýcarsko, Norsko a Japonsko. Od zúčastněných stran nedošly žádné připomínky. |
| --- | --- |

(24)

V původním šetření bylo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, použito Turecko. Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum Komise v oznámení o zahájení přezkumu informovala zúčastněné strany, že uvažuje o použití Brazílie jako srovnatelné země, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. V oznámení o zahájení přezkumu bylo rovněž dodáno, že budou prozkoumány také jiné země, zejména Turecko, Švýcarsko, Norsko a Japonsko. Od zúčastněných stran nedošly žádné připomínky.

| (25) | Kromě Brazílie se Komise obrátila na všechny známé nebo možné výrobce válcovaného drátu v Turecku, Švýcarsku, Norsku a Japonsku (země s významným dovozem válcovaného drátu do Unie, u nichž se předpokládá významný objem výroby) a v USA (země s velkým domácím výrobním odvětvím a trhem). |
| --- | --- |

(25)

Kromě Brazílie se Komise obrátila na všechny známé nebo možné výrobce válcovaného drátu v Turecku, Švýcarsku, Norsku a Japonsku (země s významným dovozem válcovaného drátu do Unie, u nichž se předpokládá významný objem výroby) a v USA (země s velkým domácím výrobním odvětvím a trhem).

| (26) | Nakonec se spoluprací při šetření souhlasili a odpověď na dotazník týkající se srovnatelné země poskytli dva výrobci válcovaného drátu, jmenovitě Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. z Turecka a ArcelorMittal Brasil z Brazílie. |
| --- | --- |

(26)

Nakonec se spoluprací při šetření souhlasili a odpověď na dotazník týkající se srovnatelné země poskytli dva výrobci válcovaného drátu, jmenovitě Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. z Turecka a ArcelorMittal Brasil z Brazílie.

| (27) | Při výběru nejvhodnější srovnatelné země pro stávající šetření byla vzata v úvahu řada činitelů, zejména velikost domácího trhu ve srovnatelné zemi s uspokojivou úrovní hospodářské soutěže pro obdobný výrobek; reprezentativnost domácího prodeje (množství a ziskovost) spolupracujících výrobců; velikost a sortiment výrobků nabízených spolupracujícími výrobci a srovnatelnost jejich výrobků a výrobních metod s výrobky a výrobními metodami Číny. |
| --- | --- |

(27)

Při výběru nejvhodnější srovnatelné země pro stávající šetření byla vzata v úvahu řada činitelů, zejména velikost domácího trhu ve srovnatelné zemi s uspokojivou úrovní hospodářské soutěže pro obdobný výrobek; reprezentativnost domácího prodeje (množství a ziskovost) spolupracujících výrobců; velikost a sortiment výrobků nabízených spolupracujícími výrobci a srovnatelnost jejich výrobků a výrobních metod s výrobky a výrobními metodami Číny.

| (28) | Vzhledem k tomu, že Turecko a turecký spolupracující vyvážející výrobce splnili všechna hlavní kritéria pro vhodnou srovnatelnou zemi či výrobce, bylo rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Turecko. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že Turecko a turecký spolupracující vyvážející výrobce splnili všechna hlavní kritéria pro vhodnou srovnatelnou zemi či výrobce, bylo rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Turecko.

b)   Běžná hodnota

| (29) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve zjišťováno, zda byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve zjišťováno, zda byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.

| (30) | Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(30)

Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

| (31) | Jelikož bylo zjištěno, že veškerý prodej na domácím trhu proběhl v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečných cen na domácím trhu a byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(31)

Jelikož bylo zjištěno, že veškerý prodej na domácím trhu proběhl v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečných cen na domácím trhu a byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu během období přezkumného šetření.

c)   Vývozní cena

| (32) | Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách, byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. K tomuto účelu byly použity statistické zdroje konkrétně Eurostatu. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách, byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. K tomuto účelu byly použity statistické zdroje konkrétně Eurostatu.

| (33) | Podle Eurostatu bylo během období přezkumného šetření dovezeno z Číny do Unie pouze 696 tun válcovaného drátu, což představuje 0,04 % celkového dovozu. Z hlediska celkové spotřeby Unie (17,8 milionu tun) je toto množství zanedbatelné. |
| --- | --- |

(33)

Podle Eurostatu bylo během období přezkumného šetření dovezeno z Číny do Unie pouze 696 tun válcovaného drátu, což představuje 0,04 % celkového dovozu. Z hlediska celkové spotřeby Unie (17,8 milionu tun) je toto množství zanedbatelné.

d)   Srovnání a úpravy

| (34) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF od Eurostatu o náklady na dopravu a pojištění na základě informací v podnětu. Domácí ceny byly upraveny o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a náklady na poskytnutí úvěru na základě údajů od výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(34)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF od Eurostatu o náklady na dopravu a pojištění na základě informací v podnětu. Domácí ceny byly upraveny o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a náklady na poskytnutí úvěru na základě údajů od výrobce ve srovnatelné zemi.

e)   Dumpingové rozpětí

| (35) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné čínské vývozní ceny podle Eurostatu s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi dumping neprokázalo. |
| --- | --- |

(35)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné čínské vývozní ceny podle Eurostatu s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi dumping neprokázalo.

| (36) | Zároveň je důležité zdůraznit, že, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku byl během období přezkumného šetření velmi nízký. Bylo rovněž zjištěno, že u většiny kódů KN během celého posuzovaného období ceny silně kolísaly, v některých případech byl jejich poměr až 30násobný. Tyto výkyvy lze jen těžko vysvětlit působením „běžných“ tržních sil a pravděpodobně jsou výsledkem nízkého objemu prodeje. |
| --- | --- |

(36)

Zároveň je důležité zdůraznit, že, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku byl během období přezkumného šetření velmi nízký. Bylo rovněž zjištěno, že u většiny kódů KN během celého posuzovaného období ceny silně kolísaly, v některých případech byl jejich poměr až 30násobný. Tyto výkyvy lze jen těžko vysvětlit působením „běžných“ tržních sil a pravděpodobně jsou výsledkem nízkého objemu prodeje.

| (37) | Kvůli nespolupráci čínských vývozců nebyly navíc k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi bylo možné provést pouze na souhrnném základě. |
| --- | --- |

(37)

Kvůli nespolupráci čínských vývozců nebyly navíc k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi bylo možné provést pouze na souhrnném základě.

| (38) | Závěr o absenci dumpingu během období přezkumného šetření je proto považován za irelevantní vzhledem ke kombinovanému účinku nízkého dováženého množství, nezvyklému kolísání cen, jakož i chybějícím informacím o dováženém sortimentu. |
| --- | --- |

(38)

Závěr o absenci dumpingu během období přezkumného šetření je proto považován za irelevantní vzhledem ke kombinovanému účinku nízkého dováženého množství, nezvyklému kolísání cen, jakož i chybějícím informacím o dováženém sortimentu.

3.   Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (39) | S ohledem na úvahy uvedené výše v 35. až 38. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na úvahy uvedené výše v 35. až 38. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivita trhu Unie.

3.1.   Výroba a volná kapacita v Číně

| (40) | Na základě informací poskytnutých sdružením Worldsteel Association (5) v posledních deseti letech vykazovala celková čínská výroba válcovaného drátu výrazně stoupající tendenci s vyvrcholením v roce 2013, kdy bylo vyrobeno více než 150 milionů tun (6). |
| --- | --- |

(40)

Na základě informací poskytnutých sdružením Worldsteel Association (5) v posledních deseti letech vykazovala celková čínská výroba válcovaného drátu výrazně stoupající tendenci s vyvrcholením v roce 2013, kdy bylo vyrobeno více než 150 milionů tun (6).

| (41) | Jinými slovy, na Čínu připadá 77 % celosvětové výroby válcovaného drátu, což znamená, že tato země může svými obchodními rozhodnutími silně ovlivnit podmínky na trhu. Je důležité upozornit na to, že její roční výroba převyšuje celkovou výrobu v Unii více než sedmkrát. Krom toho celkový nárůst čínské výroby válcovaného drátu od roku 2011 (26 milionů tun) sám o sobě převyšuje celkovou spotřebu v Unii odhadovanou na 17 milionů tun. |
| --- | --- |

(41)

Jinými slovy, na Čínu připadá 77 % celosvětové výroby válcovaného drátu, což znamená, že tato země může svými obchodními rozhodnutími silně ovlivnit podmínky na trhu. Je důležité upozornit na to, že její roční výroba převyšuje celkovou výrobu v Unii více než sedmkrát. Krom toho celkový nárůst čínské výroby válcovaného drátu od roku 2011 (26 milionů tun) sám o sobě převyšuje celkovou spotřebu v Unii odhadovanou na 17 milionů tun.

| (42) | Podle žádosti o přezkum se volná kapacita v Číně odhaduje na přibližně 50 milionů tun. Z důvodu čínské nespolupráce bylo obtížné získat další informace v tomto ohledu. S ohledem na vysokou úroveň výroby uvedenou v 40. a 41. bodě odůvodnění v porovnání s údaji o evropské a celosvětové výrobě by však mohla Čína prostřednictvím svých obchodních rozhodnutí snadno způsobit závažné narušení trhů i bez využití volné výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(42)

Podle žádosti o přezkum se volná kapacita v Číně odhaduje na přibližně 50 milionů tun. Z důvodu čínské nespolupráce bylo obtížné získat další informace v tomto ohledu. S ohledem na vysokou úroveň výroby uvedenou v 40. a 41. bodě odůvodnění v porovnání s údaji o evropské a celosvětové výrobě by však mohla Čína prostřednictvím svých obchodních rozhodnutí snadno způsobit závažné narušení trhů i bez využití volné výrobní kapacity.

3.2.   Čínský prodej do třetích zemí

| (43) | Podle databáze čínského vývozu během období přezkumného šetření vyvezla Čína do celého světa přes 9 milionů tun válcovaného drátu, což představovalo více než 50 % celkové spotřeby v Unii ve stejném období. Níže uvedená tabulka shrnuje údaje o šesti největších zemích z hlediska objemu čínského vývozu a o Turecku, které je srovnatelnou zemí, kam v období přezkumného šetření směrovalo více než 53 % celkového čínského vývozu.

  Tabulka 1


  Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem a ceny, v EUR)












  Země | Objem v r. 2012 | Průměrná cena v r. 2012 | Objem v r. 2013 | Průměrná cena v r. 2013 | Objem v OPŠ | Průměrná cena v OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thajsko | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Jižní Korea | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnam | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonésie | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Spojené státy | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malajsie | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Turecko | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Celkový čínský vývoz | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Zdroj: databáze čínského vývozu. |

(43)

Podle databáze čínského vývozu během období přezkumného šetření vyvezla Čína do celého světa přes 9 milionů tun válcovaného drátu, což představovalo více než 50 % celkové spotřeby v Unii ve stejném období. Níže uvedená tabulka shrnuje údaje o šesti největších zemích z hlediska objemu čínského vývozu a o Turecku, které je srovnatelnou zemí, kam v období přezkumného šetření směrovalo více než 53 % celkového čínského vývozu.

Tabulka 1

Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem a ceny, v EUR)

Země

Objem v r. 2012

Průměrná cena v r. 2012

Objem v r. 2013

Průměrná cena v r. 2013

Objem v OPŠ

Průměrná cena v OPŠ

Thajsko

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Jižní Korea

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnam

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonésie

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Spojené státy

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malajsie

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Turecko

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Celkový čínský vývoz

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Zdroj: databáze čínského vývozu.

| (44) | Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření pro každou z výše uvedených zemí byla výrazně nižší než běžná hodnota výrobku. Dumpingové rozpětí zjištěné pro čínské průměrné prodejní ceny (jak vyplývá z tabulky výše) do třetích zemích se tedy pohybovalo v rozmezí od 14 % do 24 % (7). |
| --- | --- |

(44)

Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření pro každou z výše uvedených zemí byla výrazně nižší než běžná hodnota výrobku. Dumpingové rozpětí zjištěné pro čínské průměrné prodejní ceny (jak vyplývá z tabulky výše) do třetích zemích se tedy pohybovalo v rozmezí od 14 % do 24 % (7).

| (45) | Tyto údaje rovněž dokládají, že čínský vývoz vykazuje vzestupný trend v objemu spolu s poklesem cen. Dostupné statistické údaje ve skutečnosti svědčí o tom, že po období přezkumného šetření ceny dále klesaly. Řada postižených zemí vnímala tyto trendy jako ohrožení vlastního výrobního odvětví a zavedla ochranná opatření (mimo jiné Malajsie a Indonésie a nejnověji po období přezkumného šetření také Turecko (8), USA a Pákistán). |
| --- | --- |

(45)

Tyto údaje rovněž dokládají, že čínský vývoz vykazuje vzestupný trend v objemu spolu s poklesem cen. Dostupné statistické údaje ve skutečnosti svědčí o tom, že po období přezkumného šetření ceny dále klesaly. Řada postižených zemí vnímala tyto trendy jako ohrožení vlastního výrobního odvětví a zavedla ochranná opatření (mimo jiné Malajsie a Indonésie a nejnověji po období přezkumného šetření také Turecko (8), USA a Pákistán).

| (46) | A závěrem, poslední zprávy z tisku (9) naznačují, že aktivita na čínském domácím trhu, zejména ve stavebnictví (10), se zpomaluje. Čínské možnosti prodeje tedy ubývají: její hlavní vývozní trhy se uzavírají a její hlavní prodej na domácím trhu se zpomaluje. Proto, pokud by opatření v Unii pozbyla platnosti, existuje velká pravděpodobnost, že Čína neprodleně nasměruje velký objem svého levného (dumpingového) prodeje na trh Unie. |
| --- | --- |

(46)

A závěrem, poslední zprávy z tisku (9) naznačují, že aktivita na čínském domácím trhu, zejména ve stavebnictví (10), se zpomaluje. Čínské možnosti prodeje tedy ubývají: její hlavní vývozní trhy se uzavírají a její hlavní prodej na domácím trhu se zpomaluje. Proto, pokud by opatření v Unii pozbyla platnosti, existuje velká pravděpodobnost, že Čína neprodleně nasměruje velký objem svého levného (dumpingového) prodeje na trh Unie.

3.3.   Atraktivita trhu Unie

| (47) | Kvůli vyšším cenám na trhu Unie ve srovnání se zjištěnými čínskými prodejními cenami v jiných třetích zemích (viz tabulka č. 1) se trh Unie považuje pro čínské výrobce za atraktivní. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšuje existence ochranných opatření na mnoha vývozních trzích. Proto lze důvodně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, čínský vývoz na trh Unie by se ve značném objemu obnovil. Je třeba připomenout, že před uložením původních opatření v roce 2008 činil objem čínského prodeje na trhu Unie 1,1 milionu tun ve srovnání se 700 tunami v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(47)

Kvůli vyšším cenám na trhu Unie ve srovnání se zjištěnými čínskými prodejními cenami v jiných třetích zemích (viz tabulka č. 1) se trh Unie považuje pro čínské výrobce za atraktivní. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšuje existence ochranných opatření na mnoha vývozních trzích. Proto lze důvodně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, čínský vývoz na trh Unie by se ve značném objemu obnovil. Je třeba připomenout, že před uložením původních opatření v roce 2008 činil objem čínského prodeje na trhu Unie 1,1 milionu tun ve srovnání se 700 tunami v období přezkumného šetření.

3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (48) | S přihlédnutím k obrovskému objemu výroby válcovaného drátu v Číně a jejím dumpingovým praktikám v třetích zemích, jakož i k výše popsané atraktivitě trhu Unie, je velmi pravděpodobné, že zrušení antidumpingových opatření by mělo za následek okamžité obnovení dumpingu z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(48)

S přihlédnutím k obrovskému objemu výroby válcovaného drátu v Číně a jejím dumpingovým praktikám v třetích zemích, jakož i k výše popsané atraktivitě trhu Unie, je velmi pravděpodobné, že zrušení antidumpingových opatření by mělo za následek okamžité obnovení dumpingu z Číny do Unie.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (49) | Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 72 výrobců v Unii, kteří představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Žádný z nich nebyl proti zahájení šetření. |
| --- | --- |

(49)

Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 72 výrobců v Unii, kteří představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Žádný z nich nebyl proti zahájení šetření.

| (50) | Všechny číselné údaje týkající se citlivých informací musely být z důvodu zachování jejich důvěrnosti indexované nebo vyjádřené v určitém rozmezí. |
| --- | --- |

(50)

Všechny číselné údaje týkající se citlivých informací musely být z důvodu zachování jejich důvěrnosti indexované nebo vyjádřené v určitém rozmezí.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

| (51) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dostupných statistik dovozu, skutečného prodeje spolupracujících výrobců v Unii, vyjma jejich prodeje na vývoz, a odhadovaného prodeje nespolupracujících výrobců v Unii. Definice spotřeby se týká prodeje na volném trhu, včetně závislého prodeje, ale netýká se využití pro vlastní spotřebu. Využití pro vlastní spotřebu, tj. interní transfery obdobného výrobku mezi integrovanými výrobci v Unii za účelem dalšího zpracování, nebylo do údaje o spotřebě v Unii zahrnuto, protože tyto interní transfery nekonkurují prodeji, který realizují nezávislí dodavatelé na volném trhu. Závislý prodej, tedy prodej společnostem ve spojení, byl do údaje o spotřebě Unie zahrnut, protože podle údajů shromážděných během šetření mohly společnosti ve spojení s výrobci v Unii nakupovat válcovaný drát i z jiných zdrojů. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám ve spojení jsou v souladu s průměrnými prodejními cenami účtované stranám, které ve spojení nejsou. |
| --- | --- |

(51)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dostupných statistik dovozu, skutečného prodeje spolupracujících výrobců v Unii, vyjma jejich prodeje na vývoz, a odhadovaného prodeje nespolupracujících výrobců v Unii. Definice spotřeby se týká prodeje na volném trhu, včetně závislého prodeje, ale netýká se využití pro vlastní spotřebu. Využití pro vlastní spotřebu, tj. interní transfery obdobného výrobku mezi integrovanými výrobci v Unii za účelem dalšího zpracování, nebylo do údaje o spotřebě v Unii zahrnuto, protože tyto interní transfery nekonkurují prodeji, který realizují nezávislí dodavatelé na volném trhu. Závislý prodej, tedy prodej společnostem ve spojení, byl do údaje o spotřebě Unie zahrnut, protože podle údajů shromážděných během šetření mohly společnosti ve spojení s výrobci v Unii nakupovat válcovaný drát i z jiných zdrojů. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám ve spojení jsou v souladu s průměrnými prodejními cenami účtované stranám, které ve spojení nejsou.

| (52) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(52)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

Spotřeba v Unii

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Objem (v tunách)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Index (2011 = 100)

100

87

93

96

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (53) | Spotřeba v Unii se snížila o 4 % z 18,5 milionu tun v roce 2011 na 17,8 milionu tun během období přezkumného šetření. Během posuzovaného období byla spotřeba nižší než 23,6 milionu tun, což byla spotřeba během období původního šetření (od dubna 2007 do března 2008). Pokles spotřeby je důsledkem negativního dopadu hospodářské krize, která způsobila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví. |
| --- | --- |

(53)

Spotřeba v Unii se snížila o 4 % z 18,5 milionu tun v roce 2011 na 17,8 milionu tun během období přezkumného šetření. Během posuzovaného období byla spotřeba nižší než 23,6 milionu tun, což byla spotřeba během období původního šetření (od dubna 2007 do března 2008). Pokles spotřeby je důsledkem negativního dopadu hospodářské krize, která způsobila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví.

2.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (54) | Objem dovozu z Číny a jeho podíl na trhu byly zjištěny na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(54)

Objem dovozu z Číny a jeho podíl na trhu byly zjištěny na základě údajů Eurostatu.

| (55) | Objem dovozu z dotčené země do Unie a jeho podíl na trhu se vyvíjely takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu a podíl na trhu











  Země | | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | Objem (v tunách) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Zdroj: Eurostat |

(55)

Objem dovozu z dotčené země do Unie a jeho podíl na trhu se vyvíjely takto:

Tabulka 3

Objem dovozu a podíl na trhu

Země

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Čína

Objem (v tunách)

3 108

911

88

696

Index (2011 = 100)

100

29

3

22

Podíl na trhu (v %)

0,02

0,01

0,00

0,00

Index (2011 = 100)

100

34

3

23

Zdroj: Eurostat

| (56) | Zatímco v období původního šetření čínský dovoz představoval 5 % podíl na trhu a 1,1 milionu tun, podle informací z Eurostatu se z trhu Unie prakticky ztratil. Ve skutečnosti se dovoz z Číny v průběhu posuzovaného období snížil z 3 108 tun na 696 tun. |
| --- | --- |

(56)

Zatímco v období původního šetření čínský dovoz představoval 5 % podíl na trhu a 1,1 milionu tun, podle informací z Eurostatu se z trhu Unie prakticky ztratil. Ve skutečnosti se dovoz z Číny v průběhu posuzovaného období snížil z 3 108 tun na 696 tun.

| (57) | Společnost s 7,9 % celní sazbou je ve spojení se skupinou ArcelorMittal a podle žadatelů již nevyrábí významné množství válcovaného drátu. Další čínští vyvážející výrobci však také přestali prodávat na trh Unie. Trh válcovaného drátu se jeví být velmi citlivý na cenu a 24 % zvýšení cen z důvodu platného antidumpingového cla způsobilo u čínských vývozců ztrátu zájmu o trh Unie. |
| --- | --- |

(57)

Společnost s 7,9 % celní sazbou je ve spojení se skupinou ArcelorMittal a podle žadatelů již nevyrábí významné množství válcovaného drátu. Další čínští vyvážející výrobci však také přestali prodávat na trh Unie. Trh válcovaného drátu se jeví být velmi citlivý na cenu a 24 % zvýšení cen z důvodu platného antidumpingového cla způsobilo u čínských vývozců ztrátu zájmu o trh Unie.

b)   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (58) | Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu z Číny do EU, nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců a nedostatku cenových údajů o typech výrobku v jejich zanedbatelném objemu dovozu nebylo možné provést smysluplný výpočet cenového podbízení. Jak však vyplývá z tabulky 1, čínské vývozní ceny do třetích zemí se cenově podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o více než 25 %. Očekává se proto podobná významná úroveň podbízení na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(58)

Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu z Číny do EU, nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců a nedostatku cenových údajů o typech výrobku v jejich zanedbatelném objemu dovozu nebylo možné provést smysluplný výpočet cenového podbízení. Jak však vyplývá z tabulky 1, čínské vývozní ceny do třetích zemí se cenově podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o více než 25 %. Očekává se proto podobná významná úroveň podbízení na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

3.   Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření

| (59) | Hlavními vyvážejícími zeměmi do Unie jsou Moldavsko, Norsko, Rusko, Ukrajina a Švýcarsko. Celkový dovoz dotčeného výrobku ze třetích zemí během posuzovaného období vzrostl o 19,2 % (z 1,22 milionu tun na 1,45 milionu tun) a představoval 7,5 % spotřeby v Unii. Ve stejném období průměrná jednotková dovozní cena trvale klesala z 592 EUR na 506 EUR za tunu, což představuje pokles o 14,6 %.

  Tabulka 4


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldavsko | Objem (v tunách) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norsko | Objem (v tunách) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Rusko | Objem (v tunách) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ukrajina | Objem (v tunách) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Podíl na trhu (v %) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Švýcarsko | Objem (v tunách) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Podíl na trhu (v %) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Jiné třetí země celkem | Objem (v tunách) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Podíl na trhu (v %) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Třetí země celkem | Objem (v tunách) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Podíl na trhu (v %) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Zdroj: Eurostat |

(59)

Hlavními vyvážejícími zeměmi do Unie jsou Moldavsko, Norsko, Rusko, Ukrajina a Švýcarsko. Celkový dovoz dotčeného výrobku ze třetích zemí během posuzovaného období vzrostl o 19,2 % (z 1,22 milionu tun na 1,45 milionu tun) a představoval 7,5 % spotřeby v Unii. Ve stejném období průměrná jednotková dovozní cena trvale klesala z 592 EUR na 506 EUR za tunu, což představuje pokles o 14,6 %.

Tabulka 4

Dovoz ze třetích zemí

Země

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Moldavsko

Objem (v tunách)

47 084

99 126

86 083

185 982

Index (2011 = 100)

100

211

183

395

Podíl na trhu (v %)

0,25

0,62

0,50

1,04

Průměrná cena (v EUR za tunu)

528

483

445

438

Index (2011 = 100)

100

91

84

83

Norsko

Objem (v tunách)

130 614

128 439

125 267

134 313

Index (2011 = 100)

100

98

96

103

Podíl na trhu (v %)

0,71

0,80

0,73

0,75

Průměrná cena (v EUR za tunu)

552

538

495

486

Index (2011 = 100)

100

97

90

88

Rusko

Objem (v tunách)

47 185

89 236

91 037

112 748

Index (2011 = 100)

100

189

193

239

Podíl na trhu (v %)

0,25

0,56

0,53

0,63

Průměrná cena (v EUR za tunu)

494

486

436

425

Index (2011 = 100)

100

98

88

86

Ukrajina

Objem (v tunách)

379 216

193 955

256 928

307 276

Index (2011 = 100)

100

51

68

81

Podíl na trhu (v %)

2,05

1,21

1,50

1,72

Průměrná cena (v EUR za tunu)

505

507

457

443

Index (2011 = 100)

100

100

90

88

Švýcarsko

Objem (v tunách)

290 689

293 352

297 980

298 104

Index (2011 = 100)

100

101

103

103

Podíl na trhu (v %)

1,57

1,83

1,74

1,67

Průměrná cena (v EUR za tunu)

694

632

607

596

Index (2011 = 100)

100

91

87

86

Jiné třetí země celkem

Objem (v tunách)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Podíl na trhu (v %)

6,59

6,78

7,30

8,16

Průměrná cena (v EUR za tunu)

591

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

86

Třetí země celkem

Objem (v tunách)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Podíl na trhu (v %)

6,61

6,79

7,30

8,16

Průměrná cena (v EUR za tunu)

592

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

85

Zdroj: Eurostat

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (60) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(60)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

| (61) | Přitom Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a zkoumány na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(61)

Přitom Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a zkoumány na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (62) | Makroekonomickými ukazateli v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce. |
| --- | --- |

(62)

Makroekonomickými ukazateli v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (63) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby
  (v tunách) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Index objemu výroby | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Výrobní kapacita
  (v tunách) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Index výrobní kapacity | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Využití kapacity
  (v %) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(63)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Objem výroby

(v tunách)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Index objemu výroby

100

86

92

94

Výrobní kapacita

(v tunách)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Index výrobní kapacity

100

99

100

100

Využití kapacity

(v %)

76

66

70

72

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (64) | Během posuzovaného období se výroba snížila o 6 %, výrobní kapacita zůstala stabilní a využití kapacity pokleslo z 76 % na 72 %. |
| --- | --- |

(64)

Během posuzovaného období se výroba snížila o 6 %, výrobní kapacita zůstala stabilní a využití kapacity pokleslo z 76 % na 72 %.

b)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (65) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie
  (v tunách) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Index objemu prodeje na trhu Unie | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Podíl na trhu
  (v %) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(65)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie

(v tunách)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Index objemu prodeje na trhu Unie

100

86

92

95

Podíl na trhu

(v %)

93,4

93,2

92,7

91,8

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (66) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesl v posuzovaném období o 5 %. |
| --- | --- |

(66)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesl v posuzovaném období o 5 %.

c)   Růst

| (67) | Zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 5 %, což se projevilo v úbytku podílu na trhu o 1,6 procentních bodů. |
| --- | --- |

(67)

Zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 5 %, což se projevilo v úbytku podílu na trhu o 1,6 procentních bodů.

d)   Zaměstnanost a produktivita

| (68) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Index počtu zaměstnanců | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Index produktivity (v jednotkách na zaměstnance) | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník |

(68)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

8 888

8 851

8 849

8 991

Index počtu zaměstnanců

100

100

100

101

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

2 419

2 098

2 231

2 251

Index produktivity (v jednotkách na zaměstnance)

100

87

92

93

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (69) | Zaměstnanost zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní. Současně klesla produktivita o 7 % v důsledku poklesu výroby, jak je znázorněno v tabulce 7 v 68. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(69)

Zaměstnanost zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní. Současně klesla produktivita o 7 % v důsledku poklesu výroby, jak je znázorněno v tabulce 7 v 68. bodě odůvodnění.

5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (70) | Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu v původním šetření bylo mnohem větší než nepatrné, zatímco objem dovozu z Číny zůstal během celého posuzovaného období na zanedbatelné úrovni. Pokud by však byla opatření zrušena, dopad očekávaného dumpingu na výrobní odvětví Unie by byl významný, soudě podle rostoucího objemu a klesajících cen vývozu z Číny do třetích zemí, jak je uvedeno v 45. a 46. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie dosud nepřekonalo účinky dřívějšího poškozujícího dumpingového dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Číny, jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(70)

Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu v původním šetření bylo mnohem větší než nepatrné, zatímco objem dovozu z Číny zůstal během celého posuzovaného období na zanedbatelné úrovni. Pokud by však byla opatření zrušena, dopad očekávaného dumpingu na výrobní odvětví Unie by byl významný, soudě podle rostoucího objemu a klesajících cen vývozu z Číny do třetích zemí, jak je uvedeno v 45. a 46. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie dosud nepřekonalo účinky dřívějšího poškozujícího dumpingového dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Číny, jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění.

a)   Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (71) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné prodejní ceny | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii
  (EUR/tuna) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Jednotkové výrobní náklady
  (EUR/tuna) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Index jednotkových výrobních nákladů | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník |

(71)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Průměrné prodejní ceny

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

(EUR/tuna)

638

588

545

539

Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii

100

92

85

85

Jednotkové výrobní náklady

(EUR/tuna)

606

581

533

514

Index jednotkových výrobních nákladů

100

96

88

85

Zdroj: odpovědi na dotazník

Jak průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, tak výrobní náklady se během posuzovaného období snížily o 15 %. Prodejní ceny tedy v průměru sledovaly vývoj nákladů.

b)   Náklady práce

| (72) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Index průměrných nákladů práce na zaměstnance | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník |

(72)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

51 320

53 514

52 366

51 814

Index průměrných nákladů práce na zaměstnance

100

104

102

101

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (73) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance zůstaly během posuzovaného období stabilní. Lze to vysvětlit hlavně zvýšeným úsilím výrobního odvětví Unie o kontrolu výrobních nákladů a tím o zachování své konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(73)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance zůstaly během posuzovaného období stabilní. Lze to vysvětlit hlavně zvýšeným úsilím výrobního odvětví Unie o kontrolu výrobních nákladů a tím o zachování své konkurenceschopnosti.

c)   Zásoby

| (74) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob
  (v tunách) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Index konečného stavu zásob | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
  (v %) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník |

(74)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Zásoby

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob

(v tunách)

400 531

400 256

429 765

471 135

Index konečného stavu zásob

100

100

107

118

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

(v %)

1,9

2,2

2,2

2,3

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (75) | Během posuzovaného období vzrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 18 %. Velkou část výroby válcovaného drátu tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie si tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Konečný stav zásob jako procento výroby zůstal relativně stabilní a sledoval vývoj výroby výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(75)

Během posuzovaného období vzrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 18 %. Velkou část výroby válcovaného drátu tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie si tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Konečný stav zásob jako procento výroby zůstal relativně stabilní a sledoval vývoj výroby výrobního odvětví Unie.

d)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (76) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2011 | 2012 | 2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z obratu prodeje) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Peněžní tok (v EUR) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Investice (v EUR) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| Návratnost investic (v %) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník |

(76)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z obratu prodeje)

5,1

1,2

2,3

4,7

Peněžní tok (v EUR)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Investice (v EUR)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

Návratnost investic (v %)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (77) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se snížila ze 5,1 % na 4,7 %. To je méně než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření. |
| --- | --- |

(77)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se snížila ze 5,1 % na 4,7 %. To je méně než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření.

| (78) | Čistý peněžní tok vyjadřuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost a v posuzovaném období byl kladný. Tento ukazatel však zaznamenal značný pokles o 11 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností. |
| --- | --- |

(78)

Čistý peněžní tok vyjadřuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost a v posuzovaném období byl kladný. Tento ukazatel však zaznamenal značný pokles o 11 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.

| (79) | Investice se v posuzovaném období snížily o výrazných 58 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do modernizace, údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Skutečnost, že nebyly realizovány žádné investice za účelem rozšíření kapacity, může signalizovat možný dlouhodobý negativní vývojový trend na trhu. |
| --- | --- |

(79)

Investice se v posuzovaném období snížily o výrazných 58 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do modernizace, údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Skutečnost, že nebyly realizovány žádné investice za účelem rozšíření kapacity, může signalizovat možný dlouhodobý negativní vývojový trend na trhu.

| (80) | Návratnost investic je čistý zisk vyjádřený v procentech hrubé účetní hodnoty investic. Tento ukazatel poklesl během posuzovaného období z 3,8 % na 3 % v důsledku snížení zisku. |
| --- | --- |

(80)

Návratnost investic je čistý zisk vyjádřený v procentech hrubé účetní hodnoty investic. Tento ukazatel poklesl během posuzovaného období z 3,8 % na 3 % v důsledku snížení zisku.

| (81) | Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(81)

Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti opatřit si kapitál.

e)   Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie

| (82) | Na základě informací shromážděných během šetření bylo zjištěno, že podíl výroby pro vlastní spotřebu není významný, jelikož přibližně jen 11 % výroby výrobního odvětví Unie se využívá pro vlastní spotřebu v rámci skupiny. Vyšší objem výroby obecně vede k úsporám z rozsahu, z nichž má dotčený výrobce prospěch. Výrobní odvětví Unie je převážně vertikálně integrované a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření nepoukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto navazujících výrobků. Výroba pro vlastní spotřebu zůstala během posuzovaného období skutečně stabilní. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu neměla žádný nepříznivý dopad na jeho finanční situaci. |
| --- | --- |

(82)

Na základě informací shromážděných během šetření bylo zjištěno, že podíl výroby pro vlastní spotřebu není významný, jelikož přibližně jen 11 % výroby výrobního odvětví Unie se využívá pro vlastní spotřebu v rámci skupiny. Vyšší objem výroby obecně vede k úsporám z rozsahu, z nichž má dotčený výrobce prospěch. Výrobní odvětví Unie je převážně vertikálně integrované a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření nepoukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto navazujících výrobků. Výroba pro vlastní spotřebu zůstala během posuzovaného období skutečně stabilní. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu neměla žádný nepříznivý dopad na jeho finanční situaci.

f)   Závěr ohledně újmy

| (83) | Během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy týkající se výrobního odvětví Unie vyvíjely nepříznivě. Konkrétně, výroba v Unii se snížila o 6 %, využití kapacity pokleslo ze 76 % na 72 %, podíl na trhu klesl o 1,6 procentního bodu z 93,4 % na 91,8 % a konečný stav zásob vzrostl o 18 %. Kromě toho další ukazatele újmy, například objem prodeje stranám v Unii, které nejsou ve spojení, (– 6 %) a vývoz určený stranám, které nejsou ve spojení, (– 22 %), také sledovaly negativní trend. Jednotkové prodejní ceny účtované stranám v Unii, které nejsou ve spojení, a výrobní náklady klesly shodně o 15 %. Ziskovost se snížila z 5,1 % na 4,7 %, což je méně, než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření. Investice výrazně klesly o 58 % a peněžní tok se snížil o 11 %. Vzhledem k tomu, že zaměstnanost zůstala poměrně stabilní, produktivita klesla o 7 %. |
| --- | --- |

(83)

Během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy týkající se výrobního odvětví Unie vyvíjely nepříznivě. Konkrétně, výroba v Unii se snížila o 6 %, využití kapacity pokleslo ze 76 % na 72 %, podíl na trhu klesl o 1,6 procentního bodu z 93,4 % na 91,8 % a konečný stav zásob vzrostl o 18 %. Kromě toho další ukazatele újmy, například objem prodeje stranám v Unii, které nejsou ve spojení, (– 6 %) a vývoz určený stranám, které nejsou ve spojení, (– 22 %), také sledovaly negativní trend. Jednotkové prodejní ceny účtované stranám v Unii, které nejsou ve spojení, a výrobní náklady klesly shodně o 15 %. Ziskovost se snížila z 5,1 % na 4,7 %, což je méně, než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření. Investice výrazně klesly o 58 % a peněžní tok se snížil o 11 %. Vzhledem k tomu, že zaměstnanost zůstala poměrně stabilní, produktivita klesla o 7 %.

| (84) | Tyto negativní trendy však nelze přičíst čínskému dovozu vzhledem k jeho omezenému objemu a podílu na trhu. Analýza se proto věnuje dopadu, který by mělo obnovení čínského dovozu na výrobní odvětví Unie, jež dosud plně nepřekonalo účinky dřívějších čínských dumpingových praktik. |
| --- | --- |

(84)

Tyto negativní trendy však nelze přičíst čínskému dovozu vzhledem k jeho omezenému objemu a podílu na trhu. Analýza se proto věnuje dopadu, který by mělo obnovení čínského dovozu na výrobní odvětví Unie, jež dosud plně nepřekonalo účinky dřívějších čínských dumpingových praktik.

F.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Předběžná poznámka

| (85) | Ačkoliv objem dovozu z Číny výrazně poklesl po uložení opatření v roce 2009, má se za to, že zbývající významné výrobní kapacity v Číně mohou být snadno přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(85)

Ačkoliv objem dovozu z Číny výrazně poklesl po uložení opatření v roce 2009, má se za to, že zbývající významné výrobní kapacity v Číně mohou být snadno přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

2.   Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě, že opatření pozbudou platnosti

| (86) | Jak bylo konstatováno v 40. až 42. bodě odůvodnění, celková výrobní kapacita válcovaného drátu činí více než 150 milionů tun, přičemž odhadovaná volná kapacita činí přibližně 50 milionů tun. Obě tato čísla jsou výrazně vyšší než celková spotřeba válcovaného drátu v Unii. Jak navíc vyplývá z čínských statistik, Číně se v posledních letech podařilo přesměrovat přebytek své výroby z Unie do jiných zemí, kde platilo méně omezení obchodu. To se však změnilo, neboť některé trhy třetích zemí nedávno zavedly ochranná opatření, díky nimž se účinně uzavřely před čínským dovozem nebo mu alespoň omezily přístup. V každém případě je trh Unie i nadále atraktivní díky relativně vysokým prodejním cenám dotčeného výrobku v porovnání s jinými trhy třetích zemí. Proto lze důvodně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávající čínské výroby by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a úrovní cen přesměrována do Unie. S přihlédnutím k současné situaci ohledně újmy a k dumpingovým praktikám čínských vývozců šetření ukázalo, že zrušení opatření by se vší pravděpodobnosti mělo za následek významné zvýšení vývozu z Číny za dumpingové ceny, což by výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(86)

Jak bylo konstatováno v 40. až 42. bodě odůvodnění, celková výrobní kapacita válcovaného drátu činí více než 150 milionů tun, přičemž odhadovaná volná kapacita činí přibližně 50 milionů tun. Obě tato čísla jsou výrazně vyšší než celková spotřeba válcovaného drátu v Unii. Jak navíc vyplývá z čínských statistik, Číně se v posledních letech podařilo přesměrovat přebytek své výroby z Unie do jiných zemí, kde platilo méně omezení obchodu. To se však změnilo, neboť některé trhy třetích zemí nedávno zavedly ochranná opatření, díky nimž se účinně uzavřely před čínským dovozem nebo mu alespoň omezily přístup. V každém případě je trh Unie i nadále atraktivní díky relativně vysokým prodejním cenám dotčeného výrobku v porovnání s jinými trhy třetích zemí. Proto lze důvodně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávající čínské výroby by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a úrovní cen přesměrována do Unie. S přihlédnutím k současné situaci ohledně újmy a k dumpingovým praktikám čínských vývozců šetření ukázalo, že zrušení opatření by se vší pravděpodobnosti mělo za následek významné zvýšení vývozu z Číny za dumpingové ceny, což by výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu.

3.   Závěr

| (87) | S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(87)

S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

| (88) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (89) | Podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení byla všem zúčastněným stranám poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska. |
| --- | --- |

(89)

Podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení byla všem zúčastněným stranám poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska.

| (90) | Na tomto základě Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. |
| --- | --- |

(90)

Na tomto základě Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (91) | Výrobní odvětví Unie trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se se vší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci. |
| --- | --- |

(91)

Výrobní odvětví Unie trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se se vší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.

| (92) | Byl proto učiněn závěr, že zachování platných opatření proti Číně by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(92)

Byl proto učiněn závěr, že zachování platných opatření proti Číně by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

2.   Zájem dovozců a obchodníků

| (93) | V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný dovozce ani obchodník nepřihlásil. Neobjevují se náznaky, že by pokračování opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost. |
| --- | --- |

(93)

V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný dovozce ani obchodník nepřihlásil. Neobjevují se náznaky, že by pokračování opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.

3.   Zájem uživatelů

| (94) | V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný uživatel nepřihlásil. Co se týče uživatelů, v původním šetření byl učiněn závěr, že celkový možný dopad uložení opatření na činnost uživatelů bude velmi omezený. Zaprvé, naprostá většina uživatelů nakupuje válcovaný drát z nečínských zdrojů, jichž je mnoho. Zadruhé, na možný dopad uložení opatření by se mělo pohlížet z hlediska navazujících výrobků, jež mají vysokou přidanou hodnotu. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít negativní dopad na současnou situaci uživatelů. |
| --- | --- |

(94)

V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný uživatel nepřihlásil. Co se týče uživatelů, v původním šetření byl učiněn závěr, že celkový možný dopad uložení opatření na činnost uživatelů bude velmi omezený. Zaprvé, naprostá většina uživatelů nakupuje válcovaný drát z nečínských zdrojů, jichž je mnoho. Zadruhé, na možný dopad uložení opatření by se mělo pohlížet z hlediska navazujících výrobků, jež mají vysokou přidanou hodnotu. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít negativní dopad na současnou situaci uživatelů.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (95) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod, vyplývající ze zájmu Unie, proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně. |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod, vyplývající ze zájmu Unie, proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (96) | Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Jedna zúčastněná strana předložila připomínky, které podporují závěry Komise. |
| --- | --- |

(96)

Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Jedna zúčastněná strana předložila připomínky, které podporují závěry Komise.

| (97) | Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 703/2009, měla být zachována. |
| --- | --- |

(97)

Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 703/2009, měla být zachována.

| (98) | Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společnosti, pro níž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce. |
| --- | --- |

(98)

Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společnosti, pro níž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.

| (99) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(99)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (100) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009, |
| --- | --- |

(100)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95, pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Sazba antidumpingového cla (v %) | Doplňkové kódy TARIC |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Všechny ostatní společnosti | 24,0 | A999 |

Společnost

Sazba antidumpingového cla (v %)

Doplňkové kódy TARIC

Valin Group

7,9

A930

Všechny ostatní společnosti

24,0

A999

3.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil a který se identifikuje svým jménem a funkcí, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) válcovaného drátu prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 703/2009 ze dne 27. července 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o zastavení řízení týkajícího se dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Moldavské republiky a Turecka (Úř. věst. L 203, 5.8.2009, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 318, 1.11.2013, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. C 252, 2.8.2014, s. 7.

4

(5)  Statistická ročenka oceli za rok 2014 od sdružení Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

5

(6)  Tento údaj zahrnuje válcovaný drát jak z uhlíkové, tak nerezavějícíoceli (nerezavějící ocel není dotčeným výrobkem). Eurofer, člen International Stainless Steel Forum, odhadl, že během celého posuzovaného období, včetně období přezkumného šetření, představovala výroba válcovaného drátu z nerezavějící oceli méně než 5 % celkové výroby válcovaného drátu v Číně.

6

(7)  Z důvodu zachování důvěrnosti nelze zveřejnit konkrétní dumpingová rozpětí, a jsou proto prezentována jako rozmezí.

7

(8)  Turecko zvýšilo svou řádnou celní sazbu na válcovaný drát na 40 % v listopadu 2014, tedy po období přezkumného šetření, a zjištění ve srovnatelné zemi tedy nebyla zkreslená.

8

(9)  South China Morning Post ze dne 20. ledna 2015, Le Figaro ze dne 26. března 2015, The Australian Financial review ze dne 20. dubna 2015, CNBC ze dne 7. května 2015.

9

(10)  Válcovaný drát má široké využití ve stavebnictví.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/26

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1847

ze dne 14. října 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/28

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1848

ze dne 5. října 2015

o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2015

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 148 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Členské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a schopnosti trhů práce reagovat na hospodářské změny, aby dosáhly cílů plné zaměstnanosti a společenského pokroku stanovených v článku 3 Smlouvy o Evropské unii. Členské státy mají považovat podporu zaměstnanosti za věc společného zájmu a koordinovat své odpovídající činnosti v rámci Rady s přihlédnutím k vnitrostátním zvyklostem, které se týkají odpovědnosti sociálních partnerů. |
| --- | --- |

(1)

Členské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a schopnosti trhů práce reagovat na hospodářské změny, aby dosáhly cílů plné zaměstnanosti a společenského pokroku stanovených v článku 3 Smlouvy o Evropské unii. Členské státy mají považovat podporu zaměstnanosti za věc společného zájmu a koordinovat své odpovídající činnosti v rámci Rady s přihlédnutím k vnitrostátním zvyklostem, které se týkají odpovědnosti sociálních partnerů.

| (2) | Unie má bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporovat sociální spravedlnost a ochranu, jakož i rovnost žen a mužů. Při vymezování a provádění svých politik a činností má Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

(2)

Unie má bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporovat sociální spravedlnost a ochranu, jakož i rovnost žen a mužů. Při vymezování a provádění svých politik a činností má Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání.

| (3) | Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států jsou slučitelné s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie stanovenými v doporučení Rady (EU) 2015/1184 (4). Společně tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a mají být přijaty Radou ke směrování politik členských států a Unie. |
| --- | --- |

(3)

Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států jsou slučitelné s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie stanovenými v doporučení Rady (EU) 2015/1184 (4). Společně tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a mají být přijaty Radou ke směrování politik členských států a Unie.

| (4) | Unie v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vytvořila a provádí nástroje pro koordinaci politik zaměřené na fiskální, makroekonomické a strukturální politiky. Evropský semestr kombinuje jednotlivé nástroje v souhrnném rámci pro integrovaný mnohostranný dohled nad hospodářskými politikami, rozpočtovými politikami, politikami zaměstnanosti a sociálními politikami a jeho účelem je dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a snižování chudoby, jak jsou stanoveny v rozhodnutí Rady 2010/707/EU (5). Očekává se, že fungování evropského semestru se dále zlepší jeho zjednodušením a posílením, jak je uvedeno v roční analýze růstu pro rok 2015 vypracované Komisí. |
| --- | --- |

(4)

Unie v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vytvořila a provádí nástroje pro koordinaci politik zaměřené na fiskální, makroekonomické a strukturální politiky. Evropský semestr kombinuje jednotlivé nástroje v souhrnném rámci pro integrovaný mnohostranný dohled nad hospodářskými politikami, rozpočtovými politikami, politikami zaměstnanosti a sociálními politikami a jeho účelem je dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a snižování chudoby, jak jsou stanoveny v rozhodnutí Rady 2010/707/EU (5). Očekává se, že fungování evropského semestru se dále zlepší jeho zjednodušením a posílením, jak je uvedeno v roční analýze růstu pro rok 2015 vypracované Komisí.

| (5) | Finanční a hospodářská krize odhalila a zdůraznila významné nedostatky v hospodářství Unie a hospodářstvích jejích členských států. Kromě toho zdůraznila vzájemnou provázanost ekonomik a trhů práce členských států. V dnešní době je zásadním úkolem zajistit, aby Unii postupovala do stavu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních příležitostí. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU a se správou hospodářských záležitostí Unie. Tato politická opatření by měla být kombinací opatření na straně nabídky a poptávky a měla by zahrnovat podporu investic, obnovený závazek provádět strukturální reformy a naplňování fiskální odpovědnosti, s přihlédnutím k jejich dopadu na zaměstnanost a sociální situaci. V tomto ohledu je srovnávací přehled klíčových ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů v rámci společné zprávy Rady a Komise z roku 2015 o zaměstnanosti obzvláště užitečným nástrojem, který přispívá k včasnému odhalení hlavních problémů a rozdílů v zaměstnanosti a v sociální oblasti a určuje oblasti, kde je politická reakce nejvíce zapotřebí. |
| --- | --- |

(5)

Finanční a hospodářská krize odhalila a zdůraznila významné nedostatky v hospodářství Unie a hospodářstvích jejích členských států. Kromě toho zdůraznila vzájemnou provázanost ekonomik a trhů práce členských států. V dnešní době je zásadním úkolem zajistit, aby Unii postupovala do stavu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních příležitostí. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU a se správou hospodářských záležitostí Unie. Tato politická opatření by měla být kombinací opatření na straně nabídky a poptávky a měla by zahrnovat podporu investic, obnovený závazek provádět strukturální reformy a naplňování fiskální odpovědnosti, s přihlédnutím k jejich dopadu na zaměstnanost a sociální situaci. V tomto ohledu je srovnávací přehled klíčových ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů v rámci společné zprávy Rady a Komise z roku 2015 o zaměstnanosti obzvláště užitečným nástrojem, který přispívá k včasnému odhalení hlavních problémů a rozdílů v zaměstnanosti a v sociální oblasti a určuje oblasti, kde je politická reakce nejvíce zapotřebí.

| (6) | Reformy trhu práce, včetně vnitrostátních mechanismů stanovování mezd, by se měly řídit vnitrostátní praxí v oblasti sociálního dialogu a poskytnout potřebný politický prostor pro široké posouzení socioekonomických otázek. |
| --- | --- |

(6)

Reformy trhu práce, včetně vnitrostátních mechanismů stanovování mezd, by se měly řídit vnitrostátní praxí v oblasti sociálního dialogu a poskytnout potřebný politický prostor pro široké posouzení socioekonomických otázek.

| (7) | Členské státy a Unie by měly také řešit sociální dopady krize a usilovat o vytvoření soudržné společnosti, jejíž členové jsou schopni předjímat a zvládat změny a mohou se aktivně podílet na životě společnosti a na fungování ekonomiky. Měl by být zajištěn přístup a příležitosti pro všechny a snížena chudoba a sociální vyloučení, a to zejména zajištěním účinného fungování trhů práce a systémů sociální ochrany a odstraněním překážek omezujících účast na trhu práce. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby z hospodářského růstu měli prospěch všichni občané a všechny regiony. |
| --- | --- |

(7)

Členské státy a Unie by měly také řešit sociální dopady krize a usilovat o vytvoření soudržné společnosti, jejíž členové jsou schopni předjímat a zvládat změny a mohou se aktivně podílet na životě společnosti a na fungování ekonomiky. Měl by být zajištěn přístup a příležitosti pro všechny a snížena chudoba a sociální vyloučení, a to zejména zajištěním účinného fungování trhů práce a systémů sociální ochrany a odstraněním překážek omezujících účast na trhu práce. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby z hospodářského růstu měli prospěch všichni občané a všechny regiony.

| (8) | Opatření, jež jsou v souladu s integrovanými hlavními směry strategie Evropa 2020, významně přispívají k dosažení cílů uvedené strategie. Strategie Evropa 2020 by se měla opírat o integrovaný soubor evropských a vnitrostátních politik, jež by členské státy a Unie měly provádět, aby bylo dosaženo příznivých vedlejších účinků koordinovaných strukturálních reforem a vhodné celkové kombinace hospodářských politik a zajistil se soustavnější přínos evropských politik pro dosahování cílů strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

(8)

Opatření, jež jsou v souladu s integrovanými hlavními směry strategie Evropa 2020, významně přispívají k dosažení cílů uvedené strategie. Strategie Evropa 2020 by se měla opírat o integrovaný soubor evropských a vnitrostátních politik, jež by členské státy a Unie měly provádět, aby bylo dosaženo příznivých vedlejších účinků koordinovaných strukturálních reforem a vhodné celkové kombinace hospodářských politik a zajistil se soustavnější přínos evropských politik pro dosahování cílů strategie Evropa 2020.

| (9) | I když jsou integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 určeny členským státům a Unii, měly by se provádět ve spolupráci se všemi státními, regionálními a místními orgány, do níž by se měly intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i sociální partneři a zástupci občanské společnosti. |
| --- | --- |

(9)

I když jsou integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 určeny členským státům a Unii, měly by se provádět ve spolupráci se všemi státními, regionálními a místními orgány, do níž by se měly intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i sociální partneři a zástupci občanské společnosti.

| (10) | Integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 poskytují členským státům vodítka, pokud jde o provádění reforem, s ohledem na vzájemnou provázanost mezi členskými státy. Tyto integrované hlavní směry jsou v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a se stávajícími evropskými právními předpisy. Měly by být základem pro doporučení, která může Rada podat členským státům. |
| --- | --- |

(10)

Integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 poskytují členským státům vodítka, pokud jde o provádění reforem, s ohledem na vzájemnou provázanost mezi členskými státy. Tyto integrované hlavní směry jsou v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a se stávajícími evropskými právními předpisy. Měly by být základem pro doporučení, která může Rada podat členským státům.

| (11) | Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu by měly v souladu se svými příslušnými mandáty vyplývajícími ze Smlouvy o fungování EU sledovat provádění příslušných politik s ohledem na hlavní směry politik zaměstnanosti. Uvedené výbory a další přípravné orgány Rady zapojené do koordinace hospodářských a sociálních politik by měly úzce spolupracovat, |
| --- | --- |

(11)

Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu by měly v souladu se svými příslušnými mandáty vyplývajícími ze Smlouvy o fungování EU sledovat provádění příslušných politik s ohledem na hlavní směry politik zaměstnanosti. Uvedené výbory a další přípravné orgány Rady zapojené do koordinace hospodářských a sociálních politik by měly úzce spolupracovat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států se přijímají ve znění uvedeném v příloze. Tyto hlavní směry jsou součástí integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020.

Článek 2

Členské státy zohlední hlavní směry stanovené v příloze ve svých politikách zaměstnanosti a v programech reforem, které jsou předmětem zpráv v souladu s čl. 148 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Lucemburku dne 5. října 2015.

Za Radu

předseda

N. SCHMIT

---

(1)  Stanovisko ze dne 8. července 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko ze dne 27. května 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

2

(3)  Stanovisko ze dne 4. června 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Doporučení Rady (EU) 2015/1184 ze dne 14. července 2015 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Evropské unie (Úř. věst. L 192, 18.7.2015, s. 27).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 308, 24.11.2010, s. 46).

5

---

PŘÍLOHA

HLAVNÍ SMĚRY POLITIK ZAMĚSTNANOSTI ČLENSKÝCH STÁTŮ

ČÁST II INTEGROVANÝCH HLAVNÍCH SMĚRŮ STRATEGIE EVROPA 2020

Hlavní směr 5: Podpora poptávky po pracovní síle

Členské státy by měly usnadňovat vytváření kvalitních pracovních míst, omezit překážky, s nimiž se setkávají podniky při najímání pracovníků, podporovat podnikání, a zejména povzbuzovat vytváření a růst malých podniků. Členské státy by měly aktivně podporovat sociální ekonomiku a sociální inovace.

Mělo by dojít k přesunu daňové zátěže směrem od zdanění práce na jiné daňové zdroje s menším negativním dopadem na růst a zaměstnanost, přičemž by se měly chránit příjmy pro přiměřenou sociální ochranu a prorůstové výdaje. Daňové úlevy pro pracující by měly být zaměřeny na odstranění překážek a demotivujících prvků ve vztahu k účasti na trhu práce, zejména pro osoby nejvzdálenější trhu práce.

Členské státy by spolu se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí měly podporovat mechanismy stanovování mezd umožňující, aby mzdy reagovaly na vývoj produktivity. Měly by být zohledněny rozdíly v dovednostech a odlišnosti hospodářského výkonu jednotlivých regionů, odvětví a podniků. Při stanovování minimální mzdy by členské státy a sociální partneři měli zvážit její dopad na chudobu pracujících, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnost.

Hlavní směr 6: Zlepšení nabídky práce, dovedností a kompetencí

Členské státy by měly ve spolupráci se sociálními partnery podporovat produktivitu a zaměstnatelnost prostřednictvím vhodné nabídky příslušných znalostí, dovedností a kompetencí. Členské státy by měly provést nezbytné investice do všech systémů vzdělávání a odborné přípravy a cílem zlepšit jejich účinnost a efektivitu při zvyšování dovedností a kompetencí pracovní síly, a umožnit jim tak lépe předvídat a reagovat na rychle se měnící potřeby dynamických trhů práce v kontextu zvyšující se digitalizace ekonomiky a změn v oblasti technologií, životního prostředí a demografie. Členské státy by měly zintenzivnit úsilí o zlepšení přístupu všech osob ke kvalitnímu celoživotnímu učení a provádět strategie aktivního stárnutí umožňující prodloužení produktivního věku.

Měly by být řešeny strukturální nedostatky v systémech vzdělávání a odborné přípravy v zájmu zajištění kvalitních výsledků učení a omezení počtu mladých lidí, kteří předčasně ukončují školní docházku. Členské státy by měly zvýšit úroveň dosaženého vzdělání, podporovat učební systémy zaměřené na praxi, jako je duální vzdělávání, zdokonalit odborné vzdělávání a rozšířit příležitosti pro uznávání a ověřování dovedností a kompetencí získaných mimo rámec formálního vzdělávání.

Je třeba řešit vysokou nezaměstnanost a neaktivitu. Je třeba podstatně omezit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a předcházet jí, a to prostřednictvím komplexních a vzájemně se umocňujících strategií, které zahrnují individualizovanou aktivní podporu umožňující návrat na trh práce. Měla by být komplexně řešena nezaměstnanost mladých lidí a vysoký počet mladých lidí, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a to strukturálním zlepšením přechodu ze vzdělávání do zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím plného provedení záruk pro mladé lidi.

Měly by být omezeny překážky pro zaměstnávání, zejména u znevýhodněných skupin.

Je třeba zvýšit účast žen na trhu práce a musí být zajištěna rovnost žen a mužů, mimo jiné i rovným odměňováním žen a mužů. Je třeba prosazovat slaďování pracovního a rodinného života, zejména přístup k finančně dostupnému kvalitnímu předškolnímu vzdělávání, pečovatelským službám a dlouhodobé péči.

Členské státy by měly plně využívat Evropského sociálního fondu a dalších fondů Unie v zájmu posílení zaměstnanosti, sociálního začlenění, celoživotního učení a vzdělávání a zlepšení veřejné správy.

Hlavní směr 7: Zlepšení fungování trhů práce

Členské státy by měly zohledňovat zásady flexibility a jistoty („flexikurita“). Měly by omezit segmentaci v rámci trhů práce a předcházet jí, jakož i bojovat proti nehlášené práci. Pravidla pracovněprávní ochrany, pracovní právo a instituty by měly vytvořit vhodné prostředí pro nábor pracovníků a zároveň poskytovat vhodnou úroveň ochrany všem zaměstnaným osobám i osobám hledajícím zaměstnání. Mělo by být zajištěno vytváření kvalitních pracovních míst z hlediska socioekonomického zabezpečení, organizace práce, příležitostí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, pracovních podmínek (včetně zdraví a bezpečnosti) a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem.

Členské státy by měly v souladu s vnitrostátní praxí úzce zapojit vnitrostátní parlamenty a sociální partnery do přípravy a provádění příslušných reforem a politik, aby se zlepšily fungování a účinnost sociálního dialogu na vnitrostátní úrovni.

Členské státy by měly posílit aktivní politiky na trhu práce zvýšením jejich účinnosti, zaměření, pokrytí a vzájemného působení s pasivními opatřeními, a to spolu s právy a povinnostmi nezaměstnaných osob týkajícími se aktivního hledání práce. Tyto politiky by se měly zaměřit na zlepšení souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce a měly by podporovat udržitelný přechod.

Členské státy by měly usilovat o lepší a účinnější veřejné služby zaměstnanosti za účelem snížení nezaměstnanosti a zkrácení doby jejího trvání, a to poskytováním uzpůsobených služeb na podporu uchazečů o zaměstnání, podporou poptávky na trhu práce a využíváním systémů měření výkonnosti. Členské státy by měly účinně aktivovat osoby, které se mohou účastnit trhu práce, a tuto účast jim umožnit a zároveň chránit osoby, jež se ho účastnit nemohou. Měly by podporovat inkluzivní trhy práce přístupné všem ženám a mužům, a to tím, že zavedou účinná opatření proti diskriminaci, a pomocí investic do lidského kapitálu podporovat růst zaměstnatelnosti.

Je třeba prosazovat mobilitu pracovníků s cílem využít plného potenciálu evropského trhu práce. Je třeba odstranit překážky mobility v souvislosti se zaměstnaneckými penzijními pojištěními a uznáváním kvalifikací. Členské státy by zároveň měly bránit zneužívání stávajících pravidel a uznat potenciální „odliv mozků“ z určitých regionů.

Hlavní směr 8: Podpora sociálního začlenění, boj s chudobou a prosazování rovných příležitostí

Členské státy by měly modernizovat systémy sociální ochrany, aby poskytovaly efektivní, účinnou a přiměřenou ochranu ve všech fázích života jednotlivce a přitom podporovaly sociální začlenění, prosazovaly rovné příležitosti, včetně pro ženy a muže, a řešily nerovnosti. Doplněním univerzálního přístupu o přístupy selektivní se zlepší účinnost těchto systémů, přičemž zjednodušení by mělo vést k lepšímu přístupu k těmto systémům a jejich lepší kvalitě. Měla by se věnovat větší pozornost preventivním a integrovaným strategiím. Systémy sociální ochrany by měly podporovat sociální začlenění tím, že budou podněcovat osoby k aktivní účasti na trhu práce a ve společnosti. Zásadní význam mají cenově dostupné, přístupné a kvalitní služby, jako je péče o děti, mimoškolní péče, vzdělávání, odborná příprava, bydlení, zdravotní služby a dlouhodobá péče. Zvláštní pozornost je třeba věnovat i základním službám a opatřením s cílem předcházet předčasnému ukončování školní docházky, snížit chudobu pracujících a bojovat proti chudobě a sociálnímu vyloučení.

Za tímto účelem by se měly používat různé nástroje, které se budou navzájem doplňovat a budou uplatňovány v souladu se zásadami aktivního začleňování, včetně služeb podporujících aktivaci pracovní síly, přístupných kvalitních služeb a odpovídající podpory příjmů, zaměřených na individuální potřeby. Systémy sociální ochrany by měly být koncipovány tak, aby usnadňovaly zahrnutí všech oprávněných osob, podporovaly ochranu a investice do lidského kapitálu a pomáhaly předcházet chudobě a sociálnímu vyloučení, snižovat je a chránit před nimi během celého životního cyklu.

V kontextu prodlužující se délky života a demografických změn by měly členské státy zajistit udržitelnost a přiměřenost důchodových systémů pro ženy i muže. Členské státy by měly zlepšit kvalitu, přístupnost, efektivnost a účinnost systémů zdravotní a dlouhodobé péče při současném zachování udržitelnosti.

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 268/33

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1849

ze dne 13. října 2015

o opatřeních proti zavlékání škodlivých organismů do Unie a proti jejich rozšiřování na území Unie, pokud jde o určité druhy zeleniny pocházející z Ghany

(oznámeno pod číslem C(2015) 6858)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 třetí větu uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rostlinolékařské kontroly, které členské státy provedly u zásilek určitých rostlin a rostlinných produktů pocházejících z Ghany, odhalily, že vysoký počet těchto rostlin a rostlinných produktů byl napaden škodlivými organismy, zejména neevropskými druhy Tephritidae, jako je Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny nebo Bemisia tabaci (Genn.). Počet zásilek z Ghany zadržených v Unii kvůli škodlivým organismům má od roku 2009 významný vzestupný trend. Většina případů zadržení se týká rostlin Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. a Solanum L., kromě osiva, a kromě rostlin S. lycopersicum L. (dále jen „dotčené komodity“). |
| --- | --- |

(1)

Rostlinolékařské kontroly, které členské státy provedly u zásilek určitých rostlin a rostlinných produktů pocházejících z Ghany, odhalily, že vysoký počet těchto rostlin a rostlinných produktů byl napaden škodlivými organismy, zejména neevropskými druhy Tephritidae, jako je Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny nebo Bemisia tabaci (Genn.). Počet zásilek z Ghany zadržených v Unii kvůli škodlivým organismům má od roku 2009 významný vzestupný trend. Většina případů zadržení se týká rostlin Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. a Solanum L., kromě osiva, a kromě rostlin S. lycopersicum L. (dále jen „dotčené komodity“).

| (2) | Audity provedené Komisí v Ghaně v letech 2012 a 2015 odhalily nedostatky v systému rostlinolékařských osvědčení pro vývoz. Navzdory ujištěním a opatřením oznámeným příslušnými ghanskými orgány se počet případů zadržení dále zvýšil. |
| --- | --- |

(2)

Audity provedené Komisí v Ghaně v letech 2012 a 2015 odhalily nedostatky v systému rostlinolékařských osvědčení pro vývoz. Navzdory ujištěním a opatřením oznámeným příslušnými ghanskými orgány se počet případů zadržení dále zvýšil.

| (3) | Vzhledem k výsledkům uvedených auditů a počtu případů zadržení dospěla Komise k závěru, že stávající fytosanitární záruky Ghany nejsou dostatečné k zajištění toho, aby zásilky rostlin a rostlinných produktů pocházející z Ghany byly prosté škodlivých organismů, ani k zabránění riziku zavlečení škodlivých organismů do Unie prostřednictvím dovozu dotčených komodit. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k výsledkům uvedených auditů a počtu případů zadržení dospěla Komise k závěru, že stávající fytosanitární záruky Ghany nejsou dostatečné k zajištění toho, aby zásilky rostlin a rostlinných produktů pocházející z Ghany byly prosté škodlivých organismů, ani k zabránění riziku zavlečení škodlivých organismů do Unie prostřednictvím dovozu dotčených komodit.

| (4) | Měla by být přijata opatření za účelem řešení rizika, které představuje dovoz dotčených komodit do Unie. V důsledku toho by měl být dovoz dotčených komodit do Unie zakázán. |
| --- | --- |

(4)

Měla by být přijata opatření za účelem řešení rizika, které představuje dovoz dotčených komodit do Unie. V důsledku toho by měl být dovoz dotčených komodit do Unie zakázán.

| (5) | Tato opatření by měla zůstat v platnosti do 31. prosince 2016, aby se vyřešilo riziko zavlečení a zároveň se Ghaně umožnilo, aby zmodernizovala svůj systém osvědčování. |
| --- | --- |

(5)

Tato opatření by měla zůstat v platnosti do 31. prosince 2016, aby se vyřešilo riziko zavlečení a zároveň se Ghaně umožnilo, aby zmodernizovala svůj systém osvědčování.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zakazuje se dovoz na území Unie rostlin Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. a Solanum L., kromě osiva, a kromě rostlin S. lycopersicum L., pocházejících z Ghany.

Článek 2

Článek 1 se použije do 31. prosince 2016.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. října 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---