# Az Európai Unió L 269/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 269 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. október 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 269

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. október 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1824 határozata (2014. július 23.) a Németország által a Niederrhein (Weeze) repülőtér és a Flughafen Niederrhein GmbH vonatkozásában hozott SA.19880 és SA.32576. sz. (korábbi NN/2011 és korábbi CP/2011) intézkedésről
  (az értesítés a C(2014) 5084. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1825 határozata (2014. július 31.) az SA.34791 (2013/C) (korábbi 2012/NN) számú be nem jelentett állami támogatásról – Belgium – Megmentési támogatás a Val Saint-Lambert SA számára
  (az értesítés a C(2014) 5402. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1826 határozata (2014. október 15.) a Szlovákia által az NCHZ-nek nyújtott SA.33797 – (2013/C) (korábbi 2013/NN) (korábbi 2011/CP) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 7359. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1827 határozata (2015. március 23.) a Görögország által a Piraeus Container Terminal S.A. & Cosco Pacific Limited javára nyújtott SA 28876 (12/C) (korábbi CP 202/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 66. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 93 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/1824 határozata (2014. július 23.) a Németország által a Niederrhein (Weeze) repülőtér és a Flughafen Niederrhein GmbH vonatkozásában hozott SA.19880 és SA.32576. sz. (korábbi NN/2011 és korábbi CP/2011) intézkedésről
  (az értesítés a C(2014) 5084. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 5084. számú dokumentummal történt)

1

1

*

A Bizottság (EU) 2015/1825 határozata (2014. július 31.) az SA.34791 (2013/C) (korábbi 2012/NN) számú be nem jelentett állami támogatásról – Belgium – Megmentési támogatás a Val Saint-Lambert SA számára
  (az értesítés a C(2014) 5402. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 5402. számú dokumentummal történt)

1

47

*

A Bizottság (EU) 2015/1826 határozata (2014. október 15.) a Szlovákia által az NCHZ-nek nyújtott SA.33797 – (2013/C) (korábbi 2013/NN) (korábbi 2011/CP) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 7359. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 7359. számú dokumentummal történt)

1

71

*

A Bizottság (EU) 2015/1827 határozata (2015. március 23.) a Görögország által a Piraeus Container Terminal S.A. & Cosco Pacific Limited javára nyújtott SA 28876 (12/C) (korábbi CP 202/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 66. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 66. számú dokumentummal történt)

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1824 HATÁROZATA

(2014. július 23.)

a Németország által a Niederrhein (Weeze) repülőtér és a Flughafen Niederrhein GmbH vonatkozásában hozott SA.19880 és SA.32576. sz. (korábbi NN/2011 és korábbi CP/2011) intézkedésről

(az értesítés a C(2014) 5084. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezéseknek (2) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2003 és 2006 között számos panasz érkezett a Bizottsághoz, amelyek azt állították, hogy a regionális hatóságok jogellenes állami támogatást nyújtottak a Niederrhein-Weeze repülőtérnek (a továbbiakban: a repülőtér). |
| --- | --- |

(1)

2003 és 2006 között számos panasz érkezett a Bizottsághoz, amelyek azt állították, hogy a regionális hatóságok jogellenes állami támogatást nyújtottak a Niederrhein-Weeze repülőtérnek (a továbbiakban: a repülőtér).

| (2) | 2005. október 13-án, 2007. március 2-án, 2007. augusztus 3-án, 2010. október 19-én és 2011. április 1-jén kelt leveleiben a Bizottság tájékoztatást kért Németországtól ezekkel a panaszokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

2005. október 13-án, 2007. március 2-án, 2007. augusztus 3-án, 2010. október 19-én és 2011. április 1-jén kelt leveleiben a Bizottság tájékoztatást kért Németországtól ezekkel a panaszokkal kapcsolatban.

| (3) | Németország 2005. december 21-én, 2006. február 2-án, 2007. június 14-én, 2007. október 18-án, 2010. november 11-én és 2011. május 30-án kelt levelében válaszolt a Bizottság tájékoztatást kérő leveleire. Németország 2011. május 30-i válasza azonban hiányos volt, mert nem tért ki a 2009 júliusa előtti időszakra vonatkozó kérdésekre. Németország jelezte, hogy azért nem válaszoltak ezekre a kérdésekre, mert ezek korábban egy olyan vizsgálat tárgyát képezték, amelyet a Bizottság 2009 júliusában állítólag már lezárt. |
| --- | --- |

(3)

Németország 2005. december 21-én, 2006. február 2-án, 2007. június 14-én, 2007. október 18-án, 2010. november 11-én és 2011. május 30-án kelt levelében válaszolt a Bizottság tájékoztatást kérő leveleire. Németország 2011. május 30-i válasza azonban hiányos volt, mert nem tért ki a 2009 júliusa előtti időszakra vonatkozó kérdésekre. Németország jelezte, hogy azért nem válaszoltak ezekre a kérdésekre, mert ezek korábban egy olyan vizsgálat tárgyát képezték, amelyet a Bizottság 2009 júliusában állítólag már lezárt.

| (4) | 2011. augusztus 24-én a Bizottság a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően emlékeztette Németországot a hiányosságra, és lehetőséget adott neki, hogy 2011. szeptember 19-ig pótolja a hiányzó információkat. A Bizottság hozzátette, hogy ha a megadott határidőn belül nem kap választ, megfontolja, hogy információnyújtási rendelkezést bocsásson ki. |
| --- | --- |

(4)

2011. augusztus 24-én a Bizottság a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően emlékeztette Németországot a hiányosságra, és lehetőséget adott neki, hogy 2011. szeptember 19-ig pótolja a hiányzó információkat. A Bizottság hozzátette, hogy ha a megadott határidőn belül nem kap választ, megfontolja, hogy információnyújtási rendelkezést bocsásson ki.

| (5) | Németország 2011. szeptember 13-án kelt e-mailjében kérte a határidő 2011. október 19-ig történő meghosszabbítását. A Bizottság beleegyezett a határidő meghosszabbításába. |
| --- | --- |

(5)

Németország 2011. szeptember 13-án kelt e-mailjében kérte a határidő 2011. október 19-ig történő meghosszabbítását. A Bizottság beleegyezett a határidő meghosszabbításába.

| (6) | Németország 2011. október 19-én benyújtotta válaszát. Azonban ez a válasz is hiányos volt, mert Németország továbbra sem volt hajlandó válaszolni a 2009 júliusa előtti időszakra vonatkozó kérdésekre. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2011. október 19-én benyújtotta válaszát. Azonban ez a válasz is hiányos volt, mert Németország továbbra sem volt hajlandó válaszolni a 2009 júliusa előtti időszakra vonatkozó kérdésekre.

| (7) | A Bizottság 2012. január 25-én kelt levelében tájékoztatta Németországot, hogy a fent említett jogellenes támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2012. január 25-én kelt levelében tájékoztatta Németországot, hogy a fent említett jogellenes támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (8) | 2012. február 1-jei e-mailjében Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeinek benyújtására rendelkezésére álló határidő meghosszabbítását kérte. A Bizottság szolgálatai 2012. február 10-én kelt e-mailjükben beleegyeztek a határidő meghosszabbításába. |
| --- | --- |

(8)

2012. február 1-jei e-mailjében Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeinek benyújtására rendelkezésére álló határidő meghosszabbítását kérte. A Bizottság szolgálatai 2012. február 10-én kelt e-mailjükben beleegyeztek a határidő meghosszabbításába.

| (9) | Németország 2012. március 13-án elküldte a Bizottságnak észrevételeit, amelyeket 2013. március 4-én további dokumentumokkal egészített ki. |
| --- | --- |

(9)

Németország 2012. március 13-án elküldte a Bizottságnak észrevételeit, amelyeket 2013. március 4-én további dokumentumokkal egészített ki.

| (10) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 2012. július 13-án helyesbítésre került. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 2012. július 13-án helyesbítésre került.

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2012. szeptember 14-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2012. szeptember 14-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (12) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a Düsseldorfi repülőtértől, a klevei körzettől, az FN GmbH-tól és számos más érdekelt féltől, nevezetesen olyan társaságoktól, amelyek működése a Niederrhein-Weeze repülőtér létezésétől függ. A Bizottság 2013. április 18-án, 2013. május 3-án és 2014. június 19-én továbbította ezeket az észrevételeket Németországnak. Németország az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban 2013. augusztus 19-én és 2014. július 3-án kelt levelében foglalt állást. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a Düsseldorfi repülőtértől, a klevei körzettől, az FN GmbH-tól és számos más érdekelt féltől, nevezetesen olyan társaságoktól, amelyek működése a Niederrhein-Weeze repülőtér létezésétől függ. A Bizottság 2013. április 18-án, 2013. május 3-án és 2014. június 19-én továbbította ezeket az észrevételeket Németországnak. Németország az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban 2013. augusztus 19-én és 2014. július 3-án kelt levelében foglalt állást.

| (13) | A Bizottság 2013. április 18-án, 2013. október 29-én, 2014. március 17-én és 2014. május 16-án kelt levelében további tájékoztatást kért. Németország 2013. augusztus 19-én, 2013. december 17-én, 2014. január 15-én, 2014. április 16-án, 2014. május 8-án és 2014. május 25-én kelt levelével válaszolt. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság 2013. április 18-án, 2013. október 29-én, 2014. március 17-én és 2014. május 16-án kelt levelében további tájékoztatást kért. Németország 2013. augusztus 19-én, 2013. december 17-én, 2014. január 15-én, 2014. április 16-án, 2014. május 8-án és 2014. május 25-én kelt levelével válaszolt.

| (14) | Németország 2014. június 18-án kelt levelében elfogadta, hogy e határozat nyelve az angol. Ezért csak az angol nyelvű szöveg hiteles. |
| --- | --- |

(14)

Németország 2014. június 18-án kelt levelében elfogadta, hogy e határozat nyelve az angol. Ezért csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

2.   ÁLTALÁNOS HÁTTÉR

2.1.   A repülőtér általános ismertetése

| (15) | A repülőtér Németországban, Észak-Rajna–Vesztfália tartományban található a Landkreis Kleve (klevei igazgatási körzet) területén, a német–holland határ melletti Weeze és Kevelaer városa között. Dél felé a legközelebbi nagyváros Duisburg, mintegy 60 km távolságra. A hollandiai Nijmegen városa mintegy 50 km-re északra fekszik. |
| --- | --- |

(15)

A repülőtér Németországban, Észak-Rajna–Vesztfália tartományban található a Landkreis Kleve (klevei igazgatási körzet) területén, a német–holland határ melletti Weeze és Kevelaer városa között. Dél felé a legközelebbi nagyváros Duisburg, mintegy 60 km távolságra. A hollandiai Nijmegen városa mintegy 50 km-re északra fekszik.

| (16) | A tíz legközelebbi repülőtér:






  — | Düsseldorf (közúton 51 percnyi utazásra vagy 76 km távolságra), |
| --- | --- | --- |

(16)

A tíz legközelebbi repülőtér:

—

Düsseldorf (közúton 51 percnyi utazásra vagy 76 km távolságra),

| — | Eindhoven, NL (1 óra 12 perc, 88 km), |
| --- | --- |

—

Eindhoven, NL (1 óra 12 perc, 88 km),

| — | Maastricht, NL (1 óra 14 perc, 98 km), |
| --- | --- |

—

Maastricht, NL (1 óra 14 perc, 98 km),

| — | Köln-Bonn (1 óra 23 perc, 133 km), |
| --- | --- |

—

Köln-Bonn (1 óra 23 perc, 133 km),

| — | Dortmund (1 óra 25 perc, 120 km), |
| --- | --- |

—

Dortmund (1 óra 25 perc, 120 km),

| — | Liege, BE (1 óra 41 perc, 152 km), |
| --- | --- |

—

Liege, BE (1 óra 41 perc, 152 km),

| — | Antwerpen, BE (1 óra 54 perc, 153 km), |
| --- | --- |

—

Antwerpen, BE (1 óra 54 perc, 153 km),

| — | Rotterdam, NL (1 óra 44 perc, 172 km), |
| --- | --- |

—

Rotterdam, NL (1 óra 44 perc, 172 km),

| — | Münster-Osnabrück (1 óra 46 perc, 175 km), és |
| --- | --- |

—

Münster-Osnabrück (1 óra 46 perc, 175 km), és

| — | Brüsszel, BE (2 óra 10 perc, 200 km). |
| --- | --- |

—

Brüsszel, BE (2 óra 10 perc, 200 km).

| (17) | A repülőteret 1954 és 1999 között a Brit Királyi Légierő (Royal Air Force) használta katonai repülőtérként. A polgári repülőtérré történő átalakítását követően 2003-ban indult meg a személyszállítás. |
| --- | --- |

(17)

A repülőteret 1954 és 1999 között a Brit Királyi Légierő (Royal Air Force) használta katonai repülőtérként. A polgári repülőtérré történő átalakítását követően 2003-ban indult meg a személyszállítás.

| (18) | A repülőtér 2 440 méter futópályával rendelkezik. A terminál kapacitása 3,5 millió utas. Az utasszám az alábbiak szerint alakult:

  1. táblázat


  A Niederrhein-Weeze repülőtér forgalma 2003–2012 között








  Év | Utasok száma (Összesen) | Növekedési mutató |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 207 992 | 100 |
| 2004 | 796 745 | 383 |
| 2005 | 591 744 | 285 |
| 2006 | 585 403 | 281 |
| 2007 | 848 852 | 408 |
| 2008 | 1 524 955 | 733 |
| 2009 | 2 403 115 | 1 155 |
| 2010 | 2 896 999 | 1 392 |
| 2011 | 2 421 720 | 1 164 |
| 2012 | 2 200 000 | 1 058 |
| Forrás: 2003–2011 vonatkozásában Németországnak az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételei, illetve 2012 vonatkozásában a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html weboldal. |

(18)

A repülőtér 2 440 méter futópályával rendelkezik. A terminál kapacitása 3,5 millió utas. Az utasszám az alábbiak szerint alakult:

1. táblázat

A Niederrhein-Weeze repülőtér forgalma 2003–2012 között

Év

Utasok száma (Összesen)

Növekedési mutató

2003

207 992

100

2004

796 745

383

2005

591 744

285

2006

585 403

281

2007

848 852

408

2008

1 524 955

733

2009

2 403 115

1 155

2010

2 896 999

1 392

2011

2 421 720

1 164

2012

2 200 000

1 058

Forrás: 2003–2011 vonatkozásában Németországnak az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételei, illetve 2012 vonatkozásában a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html weboldal.

| (19) | A repülőteret jelenleg a Ryanair és a Transavia használja (5). Ezek a légitársaságok több mint 50 nemzetközi célállomásra indítanak járatokat. A repülőtér teljes utasforgalmát jelenleg fapados légitársaságok bonyolítják le. A Ryanair utasforgalma a repülőtér teljes utasforgalmának [80–99] (6) %-át teszi ki. A Ryanair a repülőtér megnyitása óta jelen van, és az azóta eltelt időben kilenc állandó jelleggel ott állomásoztatott repülőgéppel ez lett az egyik németországi bázisa (2013 nyarától). |
| --- | --- |

(19)

A repülőteret jelenleg a Ryanair és a Transavia használja (5). Ezek a légitársaságok több mint 50 nemzetközi célállomásra indítanak járatokat. A repülőtér teljes utasforgalmát jelenleg fapados légitársaságok bonyolítják le. A Ryanair utasforgalma a repülőtér teljes utasforgalmának [80–99] (6) %-át teszi ki. A Ryanair a repülőtér megnyitása óta jelen van, és az azóta eltelt időben kilenc állandó jelleggel ott állomásoztatott repülőgéppel ez lett az egyik németországi bázisa (2013 nyarától).

| (20) | 2010-ig a repülőtér utasforgalmának több mint 50 %-a Hollandiából származott, a fennmaradó rész pedig főleg a környező német és részben belga területekről. A legfrissebb nyilvános információk (7) szerint a holland utasok aránya körülbelül 40 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(20)

2010-ig a repülőtér utasforgalmának több mint 50 %-a Hollandiából származott, a fennmaradó rész pedig főleg a környező német és részben belga területekről. A legfrissebb nyilvános információk (7) szerint a holland utasok aránya körülbelül 40 %-ra csökkent.

2.2.   A repülőtér történetének alakulása

2.2.1.   A repülőtér tulajdonjogának alakulása

| (21) | A repülőteret a Brit Királyi Légierő alapította 1954-ben katonai célokra. Az 1990-es évek elején a Brit Királyi Légierő bejelentette, hogy 1999-re kivonul a repülőtérről. A repülőtér tulajdonjogát át kívánták adni a német szövetségi kormánynak. Tekintettel a mintegy 400 polgári állás várható elvesztésére, a klevei körzet és a weezei önkormányzat 1993-ban úgy tervezte, hogy polgári repülőteret hoz létre (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, EuZZLG) a korábbi katonai repülőtér helyén. Ezért létrehozták a Flughafen Niederrhein GmbH (a továbbiakban: FN GmbH) nevű vállalkozást, hogy irányítsa a korábbi katonai repülőtér későbbi polgári célokra történő átalakítását. |
| --- | --- |

(21)

A repülőteret a Brit Királyi Légierő alapította 1954-ben katonai célokra. Az 1990-es évek elején a Brit Királyi Légierő bejelentette, hogy 1999-re kivonul a repülőtérről. A repülőtér tulajdonjogát át kívánták adni a német szövetségi kormánynak. Tekintettel a mintegy 400 polgári állás várható elvesztésére, a klevei körzet és a weezei önkormányzat 1993-ban úgy tervezte, hogy polgári repülőteret hoz létre (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, EuZZLG) a korábbi katonai repülőtér helyén. Ezért létrehozták a Flughafen Niederrhein GmbH (a továbbiakban: FN GmbH) nevű vállalkozást, hogy irányítsa a korábbi katonai repülőtér későbbi polgári célokra történő átalakítását.

| (22) | Az FN GmbH-t 1993-ban jegyezték be korlátolt felelősségű társaságként 50 000 DM (25 564 EUR) törzstőkével. Az alapító részvényesek a klevei körzet (52 %) és a weezei önkormányzat (48 %). |
| --- | --- |

(22)

Az FN GmbH-t 1993-ban jegyezték be korlátolt felelősségű társaságként 50 000 DM (25 564 EUR) törzstőkével. Az alapító részvényesek a klevei körzet (52 %) és a weezei önkormányzat (48 %).

| (23) | Az önkormányzat és a klevei körzet kezdettől fogva azt tervezte, hogy magánvállalkozás fogja üzemeltetni a repülőteret. E célkitűzés teljesítése érdekében az alábbi négy lépést határozták meg:






  a) | egy olyan magánbefektető felkutatása, aki elvégzi az előkészületeket és üzemelteti a repülőteret; |
| --- | --- | --- |

(23)

Az önkormányzat és a klevei körzet kezdettől fogva azt tervezte, hogy magánvállalkozás fogja üzemeltetni a repülőteret. E célkitűzés teljesítése érdekében az alábbi négy lépést határozták meg:

a)

egy olyan magánbefektető felkutatása, aki elvégzi az előkészületeket és üzemelteti a repülőteret;

| b) | a katonai repülőtér polgári repülőtérré történő átalakításához szükséges engedély beszerzése; |
| --- | --- |

b)

a katonai repülőtér polgári repülőtérré történő átalakításához szükséges engedély beszerzése;

| c) | szerződéskötés Hollandiával a légtere használatáról; |
| --- | --- |

c)

szerződéskötés Hollandiával a légtere használatáról;

| d) | a terület megvásárlása a szövetségi kormánytól. |
| --- | --- |

d)

a terület megvásárlása a szövetségi kormánytól.

| (24) | A Brit Királyi Légierő 1999. november 30-án átadta a repülőtér tulajdonjogát a német szövetségi kormánynak. |
| --- | --- |

(24)

A Brit Királyi Légierő 1999. november 30-án átadta a repülőtér tulajdonjogát a német szövetségi kormánynak.

| (25) | 1999. december 16-án a klevei körzet és a weezei önkormányzat újabb társaságot alapított Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (a továbbiakban: EEL GmbH) néven. Az EEL GmbH részvényeinek 52 %-a a klevei körzet, 48 %-a a weezei önkormányzat tulajdonában van. |
| --- | --- |

(25)

1999. december 16-án a klevei körzet és a weezei önkormányzat újabb társaságot alapított Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (a továbbiakban: EEL GmbH) néven. Az EEL GmbH részvényeinek 52 %-a a klevei körzet, 48 %-a a weezei önkormányzat tulajdonában van.

| (26) | Az EEL GmbH akkori feladatai eltértek az FN GmbH feladataitól. Az FN GmbH-t azért hozták létre, hogy irányítsa a korábbi katonai repülőtér átalakítását, míg az EEL GmbH fő feladata a létesítmények kezelése a katonai repülőtér 1999. évi bezárása és a magánbefektető általi megvétele között. |
| --- | --- |

(26)

Az EEL GmbH akkori feladatai eltértek az FN GmbH feladataitól. Az FN GmbH-t azért hozták létre, hogy irányítsa a korábbi katonai repülőtér átalakítását, míg az EEL GmbH fő feladata a létesítmények kezelése a katonai repülőtér 1999. évi bezárása és a magánbefektető általi megvétele között.

| (27) | Ebben a vonatkozásban az EEL GmbH-nak meg kellett szüntetnie a korábbi katonai repülőtér infrastruktúráját és létesítményeit a későbbi kereskedelmi célú használat érdekében. |
| --- | --- |

(27)

Ebben a vonatkozásban az EEL GmbH-nak meg kellett szüntetnie a korábbi katonai repülőtér infrastruktúráját és létesítményeit a későbbi kereskedelmi célú használat érdekében.

| (28) | Miután Észak-Rajna–Vesztfália 2000. augusztus 23-án engedélyezte a klevei körzet és a weezei önkormányzat által a katonai repülőtér átalakítására vonatkozóan benyújtott tervet, illetve a düsseldorfi Bezirksregierung 2001. június 20-án engedélyt adott az FN GmbH-nak a polgári repülőtér üzemeltetésére (8), a repülőtér üzemeltetésére és az ingatlan privatizációjára két lépésben került sor:






  a) | Első lépés: 2001. július 1-jén a klevei körzet és a weezei önkormányzat kiszállt az FN GmbH-ból, és a részvényei 99,261 %-át [0,5–3] millió EUR nagyságú összegért eladta egy magánbefektetőnek, az Airport Niederrhein Holding GmbH-nak (a továbbiakban: ANH GmbH). Az ANH GmbH a holland Airport Network B.V. 100 %-os tulajdonú leányvállalata. 2011. december 31-ig a klevei körzet és a weezei önkormányzat a részvények 0,0459 %, illetve 0,0279 %-ával rendelkezett. Amikor a hatóságok eladták az FN GmbH-t az ANH GmbH-nak, az FN GmbH gyakorlatilag nem rendelkezett fizikai eszközökkel [...]. |
| --- | --- | --- |

(28)

Miután Észak-Rajna–Vesztfália 2000. augusztus 23-án engedélyezte a klevei körzet és a weezei önkormányzat által a katonai repülőtér átalakítására vonatkozóan benyújtott tervet, illetve a düsseldorfi Bezirksregierung 2001. június 20-án engedélyt adott az FN GmbH-nak a polgári repülőtér üzemeltetésére (8), a repülőtér üzemeltetésére és az ingatlan privatizációjára két lépésben került sor:

a)

Első lépés: 2001. július 1-jén a klevei körzet és a weezei önkormányzat kiszállt az FN GmbH-ból, és a részvényei 99,261 %-át [0,5–3] millió EUR nagyságú összegért eladta egy magánbefektetőnek, az Airport Niederrhein Holding GmbH-nak (a továbbiakban: ANH GmbH). Az ANH GmbH a holland Airport Network B.V. 100 %-os tulajdonú leányvállalata. 2011. december 31-ig a klevei körzet és a weezei önkormányzat a részvények 0,0459 %, illetve 0,0279 %-ával rendelkezett. Amikor a hatóságok eladták az FN GmbH-t az ANH GmbH-nak, az FN GmbH gyakorlatilag nem rendelkezett fizikai eszközökkel [...].

| b) | Második lépés: 2002. március 14-én a német szövetségi kormány [5–15] millió EUR nagyságú összegért eladta az FN GmbH-nak az ingatlant, amelyre a repülőtér épült. A szövetségi kormány, mielőtt eladta az ingatlant az FN GmbH-nak, informálisan más potenciális vásárlókkal is felvette a kapcsolatot. Egyetlen másik befektető jelezte csak az érdeklődését, [...] millió EUR, illetve bizonyos nyereség 2009-re történő elérése esetén további [...] millió EUR nagyságú összeget kínálva. |
| --- | --- |

b)

Második lépés: 2002. március 14-én a német szövetségi kormány [5–15] millió EUR nagyságú összegért eladta az FN GmbH-nak az ingatlant, amelyre a repülőtér épült. A szövetségi kormány, mielőtt eladta az ingatlant az FN GmbH-nak, informálisan más potenciális vásárlókkal is felvette a kapcsolatot. Egyetlen másik befektető jelezte csak az érdeklődését, [...] millió EUR, illetve bizonyos nyereség 2009-re történő elérése esetén további [...] millió EUR nagyságú összeget kínálva.

| (29) | A német szövetségi kormány a Bundeshaushaltsordnung (költségvetési rendelet) 63. cikkének (3) bekezdése, illetve a Wertermittlungsverordnung (az értékmegállapításról szóló rendelet) alapján állapította meg a repülőtéri ingatlan eladási árát. Ez a rendelkezés arra kötelezi a szövetségi kormányt, hogy folyó értéken, azaz a Wertermittlungsverordnung szabályainak megfelelően egy független szakértő által megállapított piaci áron adja el az ingatlant. A szóban forgó esetben a független szakértő [11–20] millió EUR összegben határozta meg az ingatlan, és [4–10] millió EUR összegben a rajta található épületek értékét a tervezett fejlesztési és hasznosítási elképzelés alapján. A szakértő ebből levont [4–10] millió EUR nagyságú összeget a barakkok lebontásának költségeként (ez az átalakítási munkálatok részét képezi), és további [2–5] millió EUR nagyságú összeget az alkalmazandó környezetvédelmi és tervezési jogszabályban előírt intézkedések elfogadásának költségeként. 2001-től végrehajtották az első építési intézkedéseket (a bunkerek lebontása, a szennyvízkezelő telepek infrastruktúrája stb.), hogy előkészítsék a repülőteret a polgári használatra. |
| --- | --- |

(29)

A német szövetségi kormány a Bundeshaushaltsordnung (költségvetési rendelet) 63. cikkének (3) bekezdése, illetve a Wertermittlungsverordnung (az értékmegállapításról szóló rendelet) alapján állapította meg a repülőtéri ingatlan eladási árát. Ez a rendelkezés arra kötelezi a szövetségi kormányt, hogy folyó értéken, azaz a Wertermittlungsverordnung szabályainak megfelelően egy független szakértő által megállapított piaci áron adja el az ingatlant. A szóban forgó esetben a független szakértő [11–20] millió EUR összegben határozta meg az ingatlan, és [4–10] millió EUR összegben a rajta található épületek értékét a tervezett fejlesztési és hasznosítási elképzelés alapján. A szakértő ebből levont [4–10] millió EUR nagyságú összeget a barakkok lebontásának költségeként (ez az átalakítási munkálatok részét képezi), és további [2–5] millió EUR nagyságú összeget az alkalmazandó környezetvédelmi és tervezési jogszabályban előírt intézkedések elfogadásának költségeként. 2001-től végrehajtották az első építési intézkedéseket (a bunkerek lebontása, a szennyvízkezelő telepek infrastruktúrája stb.), hogy előkészítsék a repülőteret a polgári használatra.

2.2.2.   Az EEL GmbH és az FN GmbH gazdasági fejlődése

| (30) | Az EEL GmbH közvetlenül az 1999. évi létrehozását követően egy lízingszerződéssel átvette a repülőtéri ingatlan kezelését. Az első fejlesztési és építési intézkedéseket 2000 és 2001 között hajtották végre. |
| --- | --- |

(30)

Az EEL GmbH közvetlenül az 1999. évi létrehozását követően egy lízingszerződéssel átvette a repülőtéri ingatlan kezelését. Az első fejlesztési és építési intézkedéseket 2000 és 2001 között hajtották végre.

| (31) | Miután a düsseldorfi Bezirksregierung engedélyezte az FN GmbH-nak, hogy a német repülésügyi törvénynek megfelelően polgári repülőteret üzemeltessen és az ANH magánbefektetői csoport 2001. július 1-jén megvásárolta az FN GmbH-t, az ANH csoport megtérítette az EEL GmbH részéről a repülőtéri infrastruktúra kezelésével, többek között bizonyos átalakítási munkálatokkal kapcsolatban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

(31)

Miután a düsseldorfi Bezirksregierung engedélyezte az FN GmbH-nak, hogy a német repülésügyi törvénynek megfelelően polgári repülőteret üzemeltessen és az ANH magánbefektetői csoport 2001. július 1-jén megvásárolta az FN GmbH-t, az ANH csoport megtérítette az EEL GmbH részéről a repülőtéri infrastruktúra kezelésével, többek között bizonyos átalakítási munkálatokkal kapcsolatban felmerült költségeket.

| (32) | 2002 folyamán az EEL GmbH átadta a repülőtéri infrastruktúra kezelését az FN GmbH-nak. Az FN GmbH 2002-ben 0,3 millió EUR veszteséget termelt. Az EEL GmbH 2003-tól már nem lát el a repülőtéri ingatlan kezelésével kapcsolatos feladatokat. A klevei körzet és a weezei önkormányzat ennek ellenére nem számolta fel az EEL GmbH-t 2003-ban. |
| --- | --- |

(32)

2002 folyamán az EEL GmbH átadta a repülőtéri infrastruktúra kezelését az FN GmbH-nak. Az FN GmbH 2002-ben 0,3 millió EUR veszteséget termelt. Az EEL GmbH 2003-tól már nem lát el a repülőtéri ingatlan kezelésével kapcsolatos feladatokat. A klevei körzet és a weezei önkormányzat ennek ellenére nem számolta fel az EEL GmbH-t 2003-ban.

| (33) | Az FN GmbH kezdetben pénzügyi veszteségeket halmozott fel, mielőtt nyereségessé vált, ahogy az alábbi táblázatban látható:

  2. táblázat


  Éves eredmények és EBITDA (2003–2011)














  (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Éves nyereség | – 6 960 | – 8 336 | – 7 914 | – 4 822 | 663 | 707 | 426 | 34 |
| EBITDA | – 4 805 | – 4 718 | – 4 399 | – 1 172 | 4 372 | 5 508 | 6 108 | 6 286 |
| Forrás: Németország. |

(33)

Az FN GmbH kezdetben pénzügyi veszteségeket halmozott fel, mielőtt nyereségessé vált, ahogy az alábbi táblázatban látható:

2. táblázat

Éves eredmények és EBITDA (2003–2011)

(ezer EUR)

Év

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Éves nyereség

– 6 960

– 8 336

– 7 914

– 4 822

663

707

426

34

EBITDA

– 4 805

– 4 718

– 4 399

– 1 172

4 372

5 508

6 108

6 286

Forrás: Németország.

3.   A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK ÉS A HÁTTERÜK ISMERTETÉSE

3.1.   Első intézkedés: Az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelek

| (34) | 2003 elején az FN GmbH pénzügyi nehézségekkel küzdött, amelyek veszélyeztették a kereskedelmi járatok (2003. május 1-jére tervezett) beindítását, és ezzel a repülőtér átalakítási és fejlesztési projektjének egészét. Az EEL GmbH állami tulajdonosai ezért a vállalkozásuk tevékenységeinek folytatása mellett döntöttek. 2003. április 11-én az EEL GmbH [11–20] millió EUR értékben, az alapkamatlábnál [1–5] %-kal nagyobb kamatláb mellett először nyújtott hitelt (a továbbiakban: első hitel) az FN GmbH-nak. Németország szerint a hitel esetében alkalmazott alapkamat a német polgári törvénykönyv (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB) 247. cikkének megfelelően alkalmazott szokásos kamatláb volt, amelynek mértéke az adott napon 1,97 % volt (9). A hitel futamideje 2005. június 30-án járt le. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [11–20] millió EUR nagyságú telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri ingatlanra és az épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet. Ezen felül [...] személyes garanciát vállalt a hitelre (selbstschuldnerische Bürgschaft) [5–15] millió EUR maximális összegig. Németország nem szolgált részletekkel a személyes garancia nagyságát illetően. Ezt a személyes garanciát 2003. június 8-án felváltotta a(z) [...] által [5–15] millió EUR összegben nyújtott személyes garancia. Ezen túlmenően az FN GmbH magánrészvényesei felajánlották biztosítékként az ANH GmbH-nak az FN GmbH tőkéjében való részesedését ([20–30] millió EUR becsült értékben) és az Airport Network B.V.-nek az ANH GmbH tőkéjében való részesedését. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően. |
| --- | --- |

(34)

2003 elején az FN GmbH pénzügyi nehézségekkel küzdött, amelyek veszélyeztették a kereskedelmi járatok (2003. május 1-jére tervezett) beindítását, és ezzel a repülőtér átalakítási és fejlesztési projektjének egészét. Az EEL GmbH állami tulajdonosai ezért a vállalkozásuk tevékenységeinek folytatása mellett döntöttek. 2003. április 11-én az EEL GmbH [11–20] millió EUR értékben, az alapkamatlábnál [1–5] %-kal nagyobb kamatláb mellett először nyújtott hitelt (a továbbiakban: első hitel) az FN GmbH-nak. Németország szerint a hitel esetében alkalmazott alapkamat a német polgári törvénykönyv (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB) 247. cikkének megfelelően alkalmazott szokásos kamatláb volt, amelynek mértéke az adott napon 1,97 % volt (9). A hitel futamideje 2005. június 30-án járt le. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [11–20] millió EUR nagyságú telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri ingatlanra és az épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet. Ezen felül [...] személyes garanciát vállalt a hitelre (selbstschuldnerische Bürgschaft) [5–15] millió EUR maximális összegig. Németország nem szolgált részletekkel a személyes garancia nagyságát illetően. Ezt a személyes garanciát 2003. június 8-án felváltotta a(z) [...] által [5–15] millió EUR összegben nyújtott személyes garancia. Ezen túlmenően az FN GmbH magánrészvényesei felajánlották biztosítékként az ANH GmbH-nak az FN GmbH tőkéjében való részesedését ([20–30] millió EUR becsült értékben) és az Airport Network B.V.-nek az ANH GmbH tőkéjében való részesedését. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően.

| (35) | Németország szerint az EEL GmbH állami tulajdonosai ezzel a hitellel áthidaló finanszírozást kívántak nyújtani az FN GmbH-nak, hogy fedezzék az operatív likviditási hiányt, és lehetővé tegyék a repülőtér üzemeltetésének időben történő megkezdéséhez szükséges eszközök beszerzését és használatát. |
| --- | --- |

(35)

Németország szerint az EEL GmbH állami tulajdonosai ezzel a hitellel áthidaló finanszírozást kívántak nyújtani az FN GmbH-nak, hogy fedezzék az operatív likviditási hiányt, és lehetővé tegyék a repülőtér üzemeltetésének időben történő megkezdéséhez szükséges eszközök beszerzését és használatát.

| (36) | 2003-ban megkezdődött a repülőtér üzemeltetése, és az FN GmbH 7 millió EUR veszteséget termelt. Mindössze egy évvel azt követően, hogy a repülőtér megkezdte a kereskedelmi járatok indítását, azaz 2004-ben, a repülőteret használó legfontosabb légitársaság, a holland V-Bird fizetésképtelenség miatt beszüntette a működését. Tekintettel az FN GmbH ebből fakadó pénzügyi problémáira, az EEL GmbH 2004 folyamán további hiteleket nyújtott az FN GmbH-nak:






  a) | 2004. június 17-én az EEL GmbH egy második hitelt (a továbbiakban: második hitel) nyújtott az FN GmbH-nak [2–5] millió EUR összegben, ugyanolyan futamidővel, mint a 2003. évi első hitelt nyújtotta (azaz 2005. június 30-ig). Az alkalmazandó alapkamatlábnál [1–5] %-kal nagyobb kamatlábat állapítottak meg. Németország szerint az alkalmazott alapkamatláb a BGB 247. cikkében meghatározott, az adott napon érvényes kamatláb volt, azaz 1,14 %. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [2–5] millió EUR összegű telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri telekre és épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet. Ezen túlmenően fedezetként felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően. |
| --- | --- | --- |

(36)

2003-ban megkezdődött a repülőtér üzemeltetése, és az FN GmbH 7 millió EUR veszteséget termelt. Mindössze egy évvel azt követően, hogy a repülőtér megkezdte a kereskedelmi járatok indítását, azaz 2004-ben, a repülőteret használó legfontosabb légitársaság, a holland V-Bird fizetésképtelenség miatt beszüntette a működését. Tekintettel az FN GmbH ebből fakadó pénzügyi problémáira, az EEL GmbH 2004 folyamán további hiteleket nyújtott az FN GmbH-nak:

a)

2004. június 17-én az EEL GmbH egy második hitelt (a továbbiakban: második hitel) nyújtott az FN GmbH-nak [2–5] millió EUR összegben, ugyanolyan futamidővel, mint a 2003. évi első hitelt nyújtotta (azaz 2005. június 30-ig). Az alkalmazandó alapkamatlábnál [1–5] %-kal nagyobb kamatlábat állapítottak meg. Németország szerint az alkalmazott alapkamatláb a BGB 247. cikkében meghatározott, az adott napon érvényes kamatláb volt, azaz 1,14 %. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [2–5] millió EUR összegű telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri telekre és épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet. Ezen túlmenően fedezetként felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően.

| b) | Egy hónappal később, 2004. július 28-án az EEL GmbH egy [2–5] millió EUR nagyságú harmadik hitelt (a továbbiakban: harmadik hitel) nyújtott az FN GmbH-nak. A harmadik hitel futamideje 2007. december 31-én járt le, és az alkalmazandó alapkamatlábnál [3–8] %-kal nagyobb kamatlábat határoztak meg. Németország szerint az alkalmazott alapkamatláb a BGB 247. cikkében meghatározott, az adott napon érvényes kamatláb volt, azaz 1,13 %. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [2–5] millió EUR nagyságú telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri telekre és épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet (10). Ezen túlmenően fedezetként felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Továbbá felajánlották fedezetül az FN GmbH-t. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően. |
| --- | --- |

b)

Egy hónappal később, 2004. július 28-án az EEL GmbH egy [2–5] millió EUR nagyságú harmadik hitelt (a továbbiakban: harmadik hitel) nyújtott az FN GmbH-nak. A harmadik hitel futamideje 2007. december 31-én járt le, és az alkalmazandó alapkamatlábnál [3–8] %-kal nagyobb kamatlábat határoztak meg. Németország szerint az alkalmazott alapkamatláb a BGB 247. cikkében meghatározott, az adott napon érvényes kamatláb volt, azaz 1,13 %. Fedezetként a hitel összegének megfelelően [2–5] millió EUR nagyságú telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri telekre és épületekre az EEL GmbH javára. Emellett évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet (10). Ezen túlmenően fedezetként felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Továbbá felajánlották fedezetül az FN GmbH-t. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően.

| (37) | Az FN GmbH csak 2004-ben összességében [4–10] millió EUR nagyságú hitelt kapott az EEL GmbH-tól (a vizsgálat tárgyát képező, a klevei körzet által közvetlenül hozott második intézkedéssorozaton felül, lásd a 3.2. szakaszt). Németország szerint ezeket a hiteleket nem az üzemeltetés költségeire, hanem a korábbi katonai repülőtér fejlesztésére és átalakítására nyújtották. |
| --- | --- |

(37)

Az FN GmbH csak 2004-ben összességében [4–10] millió EUR nagyságú hitelt kapott az EEL GmbH-tól (a vizsgálat tárgyát képező, a klevei körzet által közvetlenül hozott második intézkedéssorozaton felül, lásd a 3.2. szakaszt). Németország szerint ezeket a hiteleket nem az üzemeltetés költségeire, hanem a korábbi katonai repülőtér fejlesztésére és átalakítására nyújtották.

| (38) | 2004 végén az FN GmbH ismét veszteséget termelt, ezúttal 8,3 millió EUR nagyságban. Úgy tűnt, hogy az FN GmbH-nak ismét további likviditásra van szüksége. Az EEL GmbH által nyújtott első és második (összesen [10–20] millió EUR nagyságú) hitel visszafizetése 2005. június 30-án volt esedékes. Az FN GmbH ekkor már részben visszafizette a korábbi hitelek kamatait. Németország szerint az FN GmbH által 2002–2006 között termelt veszteséget azonban a magántulajdonosok viselték. |
| --- | --- |

(38)

2004 végén az FN GmbH ismét veszteséget termelt, ezúttal 8,3 millió EUR nagyságban. Úgy tűnt, hogy az FN GmbH-nak ismét további likviditásra van szüksége. Az EEL GmbH által nyújtott első és második (összesen [10–20] millió EUR nagyságú) hitel visszafizetése 2005. június 30-án volt esedékes. Az FN GmbH ekkor már részben visszafizette a korábbi hitelek kamatait. Németország szerint az FN GmbH által 2002–2006 között termelt veszteséget azonban a magántulajdonosok viselték.

| (39) | Ebben az összefüggésben az EEL GmbH 2005. július 1-jén egy negyedik hitelt (a továbbiakban: negyedik hitel) nyújtott az FN GmbH-nak, ezúttal [4–10] millió EUR összegben, 2010. december 31-én lejáró futamidővel. A hitelmegállapodás (1) bekezdésének 2. pontja előírta, hogy a hitel csak beruházási célokra használható fel. Emellett a (2) bekezdés előírta, hogy az FN GmbH (és kérés esetén az EEL GmbH) ellenőrizze, hogy a számlák szorosan kapcsolódnak a repülőtér kiépítéséhez, illetve az EEL GmbH (és nem az FN GmbH) fizeti a hitelből a számlákat. Emellett a (kamatok nélkül) összesen [15–30] millió EUR összegű első, második és harmadik hitel visszafizetését átütemezték (a továbbiakban: első meghosszabbítás). A hitelek futamidejét harmonizálták, és 2010. december 31-ig meghosszabbították. Valamennyi hitel esetében rögzített, [1–5] % nagyságú, 2005. július 1-től érvényes kamatlábat állapítottak meg. Az első, második és harmadik hitel kamatlába így csökkent. Fedezetként telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri ingatlanra és az épületekre az EEL GmbH javára a negyedik hitel nagyságának megfelelő összegben ([4–10] millió EUR) az első, második és harmadik hitel esetében felajánlott korábbi biztosítékok meghosszabbítása mellett (amelyen felül évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet). Emellett az EEL GmbH valamennyi hitellel kapcsolatos valamennyi követelésének biztosítása céljából [...] 2005. július 1-jén személyes garanciát vállalt (selbstschuldnerische Bürgschafte) [20–30] millió EUR maximális összegben (plusz a kamat és a kamatos kamat). Ez a garancia meghosszabbította a(z) [...] által az első hitel vonatkozásában 2003. június 8-án nyújtott előző garanciát. Végezetül fedezetül felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően. |
| --- | --- |

(39)

Ebben az összefüggésben az EEL GmbH 2005. július 1-jén egy negyedik hitelt (a továbbiakban: negyedik hitel) nyújtott az FN GmbH-nak, ezúttal [4–10] millió EUR összegben, 2010. december 31-én lejáró futamidővel. A hitelmegállapodás (1) bekezdésének 2. pontja előírta, hogy a hitel csak beruházási célokra használható fel. Emellett a (2) bekezdés előírta, hogy az FN GmbH (és kérés esetén az EEL GmbH) ellenőrizze, hogy a számlák szorosan kapcsolódnak a repülőtér kiépítéséhez, illetve az EEL GmbH (és nem az FN GmbH) fizeti a hitelből a számlákat. Emellett a (kamatok nélkül) összesen [15–30] millió EUR összegű első, második és harmadik hitel visszafizetését átütemezték (a továbbiakban: első meghosszabbítás). A hitelek futamidejét harmonizálták, és 2010. december 31-ig meghosszabbították. Valamennyi hitel esetében rögzített, [1–5] % nagyságú, 2005. július 1-től érvényes kamatlábat állapítottak meg. Az első, második és harmadik hitel kamatlába így csökkent. Fedezetként telekadósságot (Grundschuld) állapítottak meg a repülőtéri ingatlanra és az épületekre az EEL GmbH javára a negyedik hitel nagyságának megfelelő összegben ([4–10] millió EUR) az első, második és harmadik hitel esetében felajánlott korábbi biztosítékok meghosszabbítása mellett (amelyen felül évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel, amennyiben nemfizetés esetén igénybe kell venni a fedezetet). Emellett az EEL GmbH valamennyi hitellel kapcsolatos valamennyi követelésének biztosítása céljából [...] 2005. július 1-jén személyes garanciát vállalt (selbstschuldnerische Bürgschafte) [20–30] millió EUR maximális összegben (plusz a kamat és a kamatos kamat). Ez a garancia meghosszabbította a(z) [...] által az első hitel vonatkozásában 2003. június 8-án nyújtott előző garanciát. Végezetül fedezetül felajánlották az Airport Network B.V. részesedését az ANH GmbH tőkéjében, illetve az ANH GmbH részesedését az FN GmbH tőkéjében. Németország nem szolgált teljes körű tájékoztatással a fedezet nagyságát illetően.

| (40) | Ezen túlmenően az EEL GmbH és az FN GmbH megállapodott, hogy az FN GmbH-nak legkésőbb a futamidő lejártának napján, azaz 2010. december 31-én kamatot kell fizetnie, és amennyiben az FN GmbH ezen dátumot megelőzően eléri a megtérülési szintet és nyereségessé válik, köteles elkezdeni kamatot fizetni attól a naptól kezdve, amikor megszűnik veszteséges lenni. Az első három hitel esetén a 2005. július 1-jei hitelmegállapodással való harmonizációjukig alkalmazandó kamatlábak vonatkozásában a 2010. november 29-i meghosszabbítási szerződés (Darlehensverlängerungsvertrag) 5. cikke (5.4.) megemlíti, hogy nemfizetés esetén mind a négy hitelt illetően évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel (11). |
| --- | --- |

(40)

Ezen túlmenően az EEL GmbH és az FN GmbH megállapodott, hogy az FN GmbH-nak legkésőbb a futamidő lejártának napján, azaz 2010. december 31-én kamatot kell fizetnie, és amennyiben az FN GmbH ezen dátumot megelőzően eléri a megtérülési szintet és nyereségessé válik, köteles elkezdeni kamatot fizetni attól a naptól kezdve, amikor megszűnik veszteséges lenni. Az első három hitel esetén a 2005. július 1-jei hitelmegállapodással való harmonizációjukig alkalmazandó kamatlábak vonatkozásában a 2010. november 29-i meghosszabbítási szerződés (Darlehensverlängerungsvertrag) 5. cikke (5.4.) megemlíti, hogy nemfizetés esetén mind a négy hitelt illetően évi [15–23] % nagyságú kamatot számítanak fel (11).

| (41) | Németország elmondta, hogy az EEL GmbH beleegyezett a hitelminősítése rontásába (Rangrücktritterklärung) a fedezetként szolgáló telekadósságokhoz való 2009. március és 2010. december 31. közötti hozzáférés vonatkozásában, hogy az FN GmbH rövid lejáratú hitelt vehessen fel a(z) [bank]-tól (lásd a (73) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(41)

Németország elmondta, hogy az EEL GmbH beleegyezett a hitelminősítése rontásába (Rangrücktritterklärung) a fedezetként szolgáló telekadósságokhoz való 2009. március és 2010. december 31. közötti hozzáférés vonatkozásában, hogy az FN GmbH rövid lejáratú hitelt vehessen fel a(z) [bank]-tól (lásd a (73) preambulumbekezdést).

| (42) | Az FN GmbH 2007-ben nyereséges lett. Az FN GmbH ennek ellenére, illetve a korábbi szerződéses megállapodások ellenére sem kezdte el visszafizetni sem a hiteleket, sem a kamatokat. 2010. december 31-én, azaz a felek által a szerződésben megállapított futamidő lejártakor az FN GmbH [20–30] millió EUR nagyságú hitelösszeggel, valamint [7–10] millió EUR nagyságú kamattal, azaz összesen [24–40] millió EUR nagyságú összeggel tartozott az EEL GmbH-nak. Az EEL GmbH másodszor is beleegyezett, hogy meghosszabbítja mind a négy hitel és a felhalmozódott kamatok visszafizetését (második meghosszabbítás). 2010. november 29-én az FN GmbH és az EEL GmbH aláírt egy ötödik hitelmegállapodást, és így valamennyi hitel futamidejét meghosszabbították 2016. december 31-ig. |
| --- | --- |

(42)

Az FN GmbH 2007-ben nyereséges lett. Az FN GmbH ennek ellenére, illetve a korábbi szerződéses megállapodások ellenére sem kezdte el visszafizetni sem a hiteleket, sem a kamatokat. 2010. december 31-én, azaz a felek által a szerződésben megállapított futamidő lejártakor az FN GmbH [20–30] millió EUR nagyságú hitelösszeggel, valamint [7–10] millió EUR nagyságú kamattal, azaz összesen [24–40] millió EUR nagyságú összeggel tartozott az EEL GmbH-nak. Az EEL GmbH másodszor is beleegyezett, hogy meghosszabbítja mind a négy hitel és a felhalmozódott kamatok visszafizetését (második meghosszabbítás). 2010. november 29-én az FN GmbH és az EEL GmbH aláírt egy ötödik hitelmegállapodást, és így valamennyi hitel futamidejét meghosszabbították 2016. december 31-ig.

| (43) | A hitelek második meghosszabbításakor a kamatlábat évi [1–5] %-ban határozták meg. Németország elmondta, hogy a 2010. november 29-i hitelmegállapodás esetében megállapított kamatlábat úgy állapították meg, hogy az 1,24 % nagyságú referencia-kamatlábhoz hozzáadtak [...] bázispontot. (12) Az EEL GmbH és az FN GmbH megállapodott, hogy a 2010. december 31-ig esedékes kamatokat hozzáadják a hitel tőkeösszegéhez, amely így [24–40] millió EUR-ra emelkedik. Emellett az FN GmbH köteles negyedévenként kamatot fizetni, és az első kamatfizetés 2011 első negyedévének végén lesz esedékes. |
| --- | --- |

(43)

A hitelek második meghosszabbításakor a kamatlábat évi [1–5] %-ban határozták meg. Németország elmondta, hogy a 2010. november 29-i hitelmegállapodás esetében megállapított kamatlábat úgy állapították meg, hogy az 1,24 % nagyságú referencia-kamatlábhoz hozzáadtak [...] bázispontot. (12) Az EEL GmbH és az FN GmbH megállapodott, hogy a 2010. december 31-ig esedékes kamatokat hozzáadják a hitel tőkeösszegéhez, amely így [24–40] millió EUR-ra emelkedik. Emellett az FN GmbH köteles negyedévenként kamatot fizetni, és az első kamatfizetés 2011 első negyedévének végén lesz esedékes.

| (44) | Az alábbi táblázat összefoglalja a vizsgálat tárgyát képező öt hitelmegállapodás főbb jellemzőit:

  3. táblázat


  Az EEL GmbH által az FN GmbH javára hozott állami támogatási intézkedések áttekintése











  Nagyság Millió EUR | A hitelmegállapodás dátuma | Kamatláb | Futamidő/a hitel meghosszabbítása | Fedezet | A finanszírozás módja (EEL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [11-20] | 2003.4.11. | [1–5] % az alapkamaton (1,97 %) felül. | Az első futamidő lejárta: 2005.6.30., meghosszabbítva először 2010.12.31-ig, majd másodjára 2016.12.31-ig | — | Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden) |

(44)

Az alábbi táblázat összefoglalja a vizsgálat tárgyát képező öt hitelmegállapodás főbb jellemzőit:

3. táblázat

Az EEL GmbH által az FN GmbH javára hozott állami támogatási intézkedések áttekintése

Nagyság Millió EUR

A hitelmegállapodás dátuma

Kamatláb

Futamidő/a hitel meghosszabbítása

Fedezet

A finanszírozás módja (EEL)

[11-20]

2003.4.11.

[1–5] % az alapkamaton (1,97 %) felül.

Az első futamidő lejárta: 2005.6.30., meghosszabbítva először 2010.12.31-ig, majd másodjára 2016.12.31-ig

—

Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden)

| — | [...] által nyújtott személyes garancia (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

[...] által nyújtott személyes garancia (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés felajánlása |
| --- | --- |

—

Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés felajánlása

A klevei körzet által nyújtott hitel: ([5–15] millió EUR, [1–5] % nagyságú kamatláb mellett; [2–5] millió EUR nagyságú hitel a(z) [bank]-tól (az állami garanciát nyújtotta: a weezei önkormányzat). A [2–5] millió EUR nagyságú hitelt 2005.6.30-án konvertálták, és a(z) [bank] lépett fel új hitelezőként.

[2-5]

2004.6.17.

[1–5] % az alapkamaton (1,14 %) felül.

Az első futamidő lejárta: 2005.6.30., meghosszabbítva először 2010.12.31-ig, majd másodjára 2016.12.31-ig.

| — | Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden)

| — | Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés |
| --- | --- |

—

Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés

A klevei körzet által az EEL GmbH-nak nyújtott hitel (Kassenkredite)

[2-5]

2004.7.28.

[3–8] % az alapkamaton (1,13 %) felül.

Az első futamidő lejárta: 2007.12.31., meghosszabbítva először 2010.12.31-ig, majd másodjára 2016.12.31-ig.

| — | Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden)

| — | Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés |
| --- | --- |

—

Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés

| — | Az FN GmbH felajánlása |
| --- | --- |

—

Az FN GmbH felajánlása

A klevei körzet által az EEL GmbH-nak nyújtott hitel (Kassenkredite). A klevei körzet és a weezei önkormányzat [0,4–1] millió EUR nagyságú tőkét injektál az EEL GmbH-ba.

[4–10]

2005.7.1.

[1-5] %

Az első futamidő lejárta: 2010.12.31., meghosszabbítva 2016.12.31-ig.

| — | Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden)

| — | Személyes garancia [...] által (selbstschuldnerische Bürgschaft). Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés |
| --- | --- |

—

Személyes garancia [...] által (selbstschuldnerische Bürgschaft). Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés

A klevei körzet és a weezei önkormányzat [0,4–1] millió EUR nagyságú tőkét injektál az EEL GmbH-ba.

[24–40] (azaz [20–30], mind a négy hitel összege), valamint az elhatárolt kamat (azaz [4–10]).

2010.11.29.

[1-5] %

2016.12.31.

| — | Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Telekre és épületekre terhelt adósság (Grundschulden)

| — | Személyes garancia [...] által (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Személyes garancia [...] által (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés |
| --- | --- |

—

Az ANH GmbH-ban és az FN GmbH-ban való részesedés

A kleve-i körzet által az EEL-nek nyújtott valamennyi korábbi hitel (Kassenkredite) és a(z) [bank] által nyújtott hitel meghosszabbítása, feltehetőleg a weezei önkormányzat által továbbra is nyújtott állami garanciával.

| (45) | 2011 első negyedévének végén az FN GmbH ismét nem volt abban a helyzetben, hogy kifizesse az első kamatot, ahogy abban 2010. november 29-én a hitelmegállapodások meghosszabbítása (Darlehensverlängerungsvetrag) kapcsán megállapodtak. A klevei körzet elfogadta az FN GmbH részvényesének ajánlatát, miszerint 2011 márciusában FN GmbH részvényeket kap egy hitel–tőke konverzió keretében a kamat és a tőke folytatólagos késedelmes megfizetése miatt (13). Ezt a hitel–tőke konverziót jogilag azonban csak 2012 végén írták alá. A klevei körzet jelenleg az FN GmbH részvénytőkéjének 1,88 %-át birtokolja (14). |
| --- | --- |

(45)

2011 első negyedévének végén az FN GmbH ismét nem volt abban a helyzetben, hogy kifizesse az első kamatot, ahogy abban 2010. november 29-én a hitelmegállapodások meghosszabbítása (Darlehensverlängerungsvetrag) kapcsán megállapodtak. A klevei körzet elfogadta az FN GmbH részvényesének ajánlatát, miszerint 2011 márciusában FN GmbH részvényeket kap egy hitel–tőke konverzió keretében a kamat és a tőke folytatólagos késedelmes megfizetése miatt (13). Ezt a hitel–tőke konverziót jogilag azonban csak 2012 végén írták alá. A klevei körzet jelenleg az FN GmbH részvénytőkéjének 1,88 %-át birtokolja (14).

3.2.   Második intézkedés: Az Észak-Rajna–Vesztfáliától kapott támogatás

| (46) | 2002. október 15-én az FN GmbH 3,525 millió EUR állami támogatást kapott Észak-Rajna–Vesztfáliától az alábbi költségek 50 %-ának fedezése céljából: az előtér és az üzemanyagtöltő-terület, a kifutók szélesítése és a meglévő előterek rehabilitációja, a precíziós megközelítést szolgáló világításrendszer, a futópálya szegélyfényei, a felszállást segítő fények és a futópályai fényei. |
| --- | --- |

(46)

2002. október 15-én az FN GmbH 3,525 millió EUR állami támogatást kapott Észak-Rajna–Vesztfáliától az alábbi költségek 50 %-ának fedezése céljából: az előtér és az üzemanyagtöltő-terület, a kifutók szélesítése és a meglévő előterek rehabilitációja, a precíziós megközelítést szolgáló világításrendszer, a futópálya szegélyfényei, a felszállást segítő fények és a futópályai fényei.

| (47) | E támogatás jogalapja az észak-rajna–vesztfáliai Közlekedési, Energiaügyi és Területrendezési Minisztériumnak az észak-rajna–vesztfáliai repülőterek építésére és felújítására irányuló intézkedések (infrastrukturális beruházások) állami támogatásáról szóló rendelete (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (a továbbiakban: az 1993. évi rendelet) volt. Ezeket az iránymutatásokat később felváltották a VA 5 – 10 – 60/195. referenciaszámú, 2002. november 25-i
   (15) iránymutatások, amelyek 2003. január 1. és 2008. január 1. között voltak hatályban. |
| --- | --- |

(47)

E támogatás jogalapja az észak-rajna–vesztfáliai Közlekedési, Energiaügyi és Területrendezési Minisztériumnak az észak-rajna–vesztfáliai repülőterek építésére és felújítására irányuló intézkedések (infrastrukturális beruházások) állami támogatásáról szóló rendelete (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (a továbbiakban: az 1993. évi rendelet) volt. Ezeket az iránymutatásokat később felváltották a VA 5 – 10 – 60/195. referenciaszámú, 2002. november 25-i
   (15) iránymutatások, amelyek 2003. január 1. és 2008. január 1. között voltak hatályban.

| (48) | Az 1993. évi rendelet rendelkezett egyes olyan repülőtéri infrastrukturális elemek beruházási költségeinek fedezésére szolgáló pénzügyi támogatás nyújtásáról, mint például a futópályák, gurulóutak, előterek, biztonsági sávok, légi irányítási infrastruktúra (torony, radar, optikai riasztási rendszerek), navigációs fények, optikai leszállássegítő eszközök, magas épületek (terminálok, hangárok stb.), parkolók, kerítések, repülésbiztonsági, logisztikai és ártalmatlanítási infrastruktúra, zajvédelem, tűzvédelem, téli és mentőszolgálatok, valamint a területmegőrzési és környezetvédelmi kompenzációs intézkedések beruházási költségei. Az 1993. évi rendelettel Észak-Rajna–Vesztfália a fent említett repülőtéri infrastrukturális elemek elszámolható költségeinek legfeljebb 40 %-ához nyújtott támogatást. A nemzetközi és a regionális repülőterek az elszámolható költségek legfeljebb 65 %-ának megfelelő támogatásban részesülhetnek. A parkolók, a kerítések és a repülésbiztonsági infrastruktúra esetében az elszámolható költségek legfeljebb 80 %-a támogatható a repülőtér által leadott igénylést követően. |
| --- | --- |

(48)

Az 1993. évi rendelet rendelkezett egyes olyan repülőtéri infrastrukturális elemek beruházási költségeinek fedezésére szolgáló pénzügyi támogatás nyújtásáról, mint például a futópályák, gurulóutak, előterek, biztonsági sávok, légi irányítási infrastruktúra (torony, radar, optikai riasztási rendszerek), navigációs fények, optikai leszállássegítő eszközök, magas épületek (terminálok, hangárok stb.), parkolók, kerítések, repülésbiztonsági, logisztikai és ártalmatlanítási infrastruktúra, zajvédelem, tűzvédelem, téli és mentőszolgálatok, valamint a területmegőrzési és környezetvédelmi kompenzációs intézkedések beruházási költségei. Az 1993. évi rendelettel Észak-Rajna–Vesztfália a fent említett repülőtéri infrastrukturális elemek elszámolható költségeinek legfeljebb 40 %-ához nyújtott támogatást. A nemzetközi és a regionális repülőterek az elszámolható költségek legfeljebb 65 %-ának megfelelő támogatásban részesülhetnek. A parkolók, a kerítések és a repülésbiztonsági infrastruktúra esetében az elszámolható költségek legfeljebb 80 %-a támogatható a repülőtér által leadott igénylést követően.

3.3.   Harmadik intézkedés: A repülőtéri ingatlan akvizíciójával kapcsolatban a klevei körzet által közvetlenül az FN GmbH részére nyújtott támogatás

| (49) | Ahogy a (28) preambulumbekezdésben olvasható, a német szövetségi kormány 2002. március 14-én [5–15] millió EUR nagyságú összegért eladta a repülőtéri ingatlant az FN GmbH-nak. Ugyanezen a napon a klevei körzet megállapodást írt alá az FN GmbH-val a repülőtéri ingatlan akvizíciós költségeinek részleges áthidaló finanszírozásáról. Az áthidaló finanszírozás kamatmentes hitelt jelentett, a repülőtéri ingatlannal teljes mértékben fedezve (így értéke a hitel nyújtásának napján [5–15] millió EUR volt). Megállapodtak, hogy ebből a [5–15] millió EUR nagyságú összegből a klevei körzet [4–10] millió EUR nagyságú összeget előfinanszíroz. Az Airport Network B.V.-nek, az ANH GmbH anyavállalatának 2003. december 30-ig kellett visszafizetnie ennek a kamatmentes hitelnek az első, [2–5] millió EUR nagyságú részletét a klevei körzetnek (amit meg is tett). A második, [2–5] millió EUR nagyságú részlet öt évvel a repülőtér üzemeltetésének megkezdését követően volt esedékes, legkésőbb 2007. december 31-ig, kivéve, ha teljesül a klevei körzet és az FN GmbH közötti megállapodás munkahely-teremtési kikötése (350 munkahely). |
| --- | --- |

(49)

Ahogy a (28) preambulumbekezdésben olvasható, a német szövetségi kormány 2002. március 14-én [5–15] millió EUR nagyságú összegért eladta a repülőtéri ingatlant az FN GmbH-nak. Ugyanezen a napon a klevei körzet megállapodást írt alá az FN GmbH-val a repülőtéri ingatlan akvizíciós költségeinek részleges áthidaló finanszírozásáról. Az áthidaló finanszírozás kamatmentes hitelt jelentett, a repülőtéri ingatlannal teljes mértékben fedezve (így értéke a hitel nyújtásának napján [5–15] millió EUR volt). Megállapodtak, hogy ebből a [5–15] millió EUR nagyságú összegből a klevei körzet [4–10] millió EUR nagyságú összeget előfinanszíroz. Az Airport Network B.V.-nek, az ANH GmbH anyavállalatának 2003. december 30-ig kellett visszafizetnie ennek a kamatmentes hitelnek az első, [2–5] millió EUR nagyságú részletét a klevei körzetnek (amit meg is tett). A második, [2–5] millió EUR nagyságú részlet öt évvel a repülőtér üzemeltetésének megkezdését követően volt esedékes, legkésőbb 2007. december 31-ig, kivéve, ha teljesül a klevei körzet és az FN GmbH közötti megállapodás munkahely-teremtési kikötése (350 munkahely).

| (50) | 2004. július 8-án a klevei körzet úgy határozott, hogy az FN GmbH-nak nem kell visszafizetnie a második, [2–5] millió EUR nagyságú részletet, mert már több mint 350 munkahelyet létrehozott. |
| --- | --- |

(50)

2004. július 8-án a klevei körzet úgy határozott, hogy az FN GmbH-nak nem kell visszafizetnie a második, [2–5] millió EUR nagyságú részletet, mert már több mint 350 munkahelyet létrehozott.

3.4.   Negyedik intézkedés: Az EEL GmbH-nak nyújtott állami támogatás

| (51) | Ahhoz, hogy hitelt nyújthasson az FN GmbH-nak, az EEL GmbH-nak is refinanszírozásra volt szüksége. Az EEL GmbH refinanszírozta magát az alábbi hitelek révén:






  a) | egy [5–15] millió EUR és egy [2–5] millió EUR nagyságú hitel évi [1–5] % nagyságú kamatláb mellett, 2005. június 30-án lejáró futamidővel. Ezt a két hitelt a klevei körzet nyújtotta 2003. április 11-én, illetve 2004. június 16-án; |
| --- | --- | --- |

(51)

Ahhoz, hogy hitelt nyújthasson az FN GmbH-nak, az EEL GmbH-nak is refinanszírozásra volt szüksége. Az EEL GmbH refinanszírozta magát az alábbi hitelek révén:

a)

egy [5–15] millió EUR és egy [2–5] millió EUR nagyságú hitel évi [1–5] % nagyságú kamatláb mellett, 2005. június 30-án lejáró futamidővel. Ezt a két hitelt a klevei körzet nyújtotta 2003. április 11-én, illetve 2004. június 16-án;

| b) | egy [1–5] millió EUR nagyságú hitel évi [2–5] % kamatláb mellett, 2007. december 30-án lejáró futamidővel. Ezt a hitelt a klevei körzet nyújtotta 2004. július 28-án (16). |
| --- | --- |

b)

egy [1–5] millió EUR nagyságú hitel évi [2–5] % kamatláb mellett, 2007. december 30-án lejáró futamidővel. Ezt a hitelt a klevei körzet nyújtotta 2004. július 28-án (16).

| (52) | 2005 júliusában a részvényesek átalakították az EEL GmbH tőkeszerkezetét, és egy [5–15] millió EUR nagyságú tőkeinjekció, illetve egy [1–4] millió EUR nagyságú hitel–tőke konverzió mellett határoztak, amely [3–13] millió EUR nagyságú összegre csökkentette az első hitel összegét. Az EEL GmbH visszafizette a [2–5] millió EUR nagyságú második hitelt. Végezetül a [3–13] millió EUR és a [2–5] millió EUR értékű hitelmegállapodásokat 2010. december 31-ig meghosszabbították. A kamatlábat 2005. július 1-jén [3–8] %-ban, majd 2005. november 1-jétől [3–8] %-ban állapították meg. 2010. november 29-én ezt a két hitelt ismét meghosszabbították, ezúttal 2016. december 31-ig, [3–8] % nagyságú kamatláb mellett. |
| --- | --- |

(52)

2005 júliusában a részvényesek átalakították az EEL GmbH tőkeszerkezetét, és egy [5–15] millió EUR nagyságú tőkeinjekció, illetve egy [1–4] millió EUR nagyságú hitel–tőke konverzió mellett határoztak, amely [3–13] millió EUR nagyságú összegre csökkentette az első hitel összegét. Az EEL GmbH visszafizette a [2–5] millió EUR nagyságú második hitelt. Végezetül a [3–13] millió EUR és a [2–5] millió EUR értékű hitelmegállapodásokat 2010. december 31-ig meghosszabbították. A kamatlábat 2005. július 1-jén [3–8] %-ban, majd 2005. november 1-jétől [3–8] %-ban állapították meg. 2010. november 29-én ezt a két hitelt ismét meghosszabbították, ezúttal 2016. december 31-ig, [3–8] % nagyságú kamatláb mellett.

| (53) | A kleve-i körzet továbbá 2006-ban ([1–5] millió EUR) és 2007-ben ([2–6] millió EUR) tőkét injektált az EEL GmbH-ba. Ezek az összegek tőketartalékként lettek elkönyvelve, és 2016 végén, a hitelek visszafizetésével egyidejűleg esedékes a visszafizetésük. A két állami részvényes összesen [24–40] millió EUR nagyságú összeget bocsátott az EEL GmbH rendelkezésére ([15–25] millió EUR nagyságú összeget tőkeinjekció formájában, ideértve a hitel–tőke konverziót és egy [10–20] millió EUR nagyságú összeget hitel formájában). |
| --- | --- |

(53)

A kleve-i körzet továbbá 2006-ban ([1–5] millió EUR) és 2007-ben ([2–6] millió EUR) tőkét injektált az EEL GmbH-ba. Ezek az összegek tőketartalékként lettek elkönyvelve, és 2016 végén, a hitelek visszafizetésével egyidejűleg esedékes a visszafizetésük. A két állami részvényes összesen [24–40] millió EUR nagyságú összeget bocsátott az EEL GmbH rendelkezésére ([15–25] millió EUR nagyságú összeget tőkeinjekció formájában, ideértve a hitel–tőke konverziót és egy [10–20] millió EUR nagyságú összeget hitel formájában).

| (54) | Ezzel párhuzamosan az EEL GmbH 2003. május 2-án [2–5] millió EUR nagyságú hitelt kapott a magántulajdonban lévő [bank]-tól. A hitel futamideje 2005. június 30-án járt le, a kamatláb mértékét [1–5] %-ban határozták meg. A weezei önkormányzat 100 %-os állami garanciát vállalt erre a hitelre az EEL GmbH és a(z) [bank] javára. 2005. június 30-án ezt a hitelt konvertálták, és az állami tulajdonban lévő [bank] (a(z) [bank] leányvállalata) lépett elő hitelezővé a(z) [bank] helyett. A futamidőt először [1–5] % nagyságú kamatláb mellett meghosszabbították 2010. december 30-ig, majd másodszor [1–5] % nagyságú kamatláb mellett 2016. december 31-ig. |
| --- | --- |

(54)

Ezzel párhuzamosan az EEL GmbH 2003. május 2-án [2–5] millió EUR nagyságú hitelt kapott a magántulajdonban lévő [bank]-tól. A hitel futamideje 2005. június 30-án járt le, a kamatláb mértékét [1–5] %-ban határozták meg. A weezei önkormányzat 100 %-os állami garanciát vállalt erre a hitelre az EEL GmbH és a(z) [bank] javára. 2005. június 30-án ezt a hitelt konvertálták, és az állami tulajdonban lévő [bank] (a(z) [bank] leányvállalata) lépett elő hitelezővé a(z) [bank] helyett. A futamidőt először [1–5] % nagyságú kamatláb mellett meghosszabbították 2010. december 30-ig, majd másodszor [1–5] % nagyságú kamatláb mellett 2016. december 31-ig.

4.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

4.1.   Első intézkedés: Az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelek

| (55) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kifejezésre juttatja a kétségeit azzal kapcsolatban, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hiteleket piaci feltételek mellett biztosították és hosszabbították meg. A Bizottság először megállapítja, hogy Németország nem bocsátotta rendelkezésre a hitel igénybe vevőjének hiteltörténetét, illetve értékelését. A Bizottság emellett nem tudja kizárni, hogy az FN GmbH nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozás volt. A Bizottság arra is rámutat, hogy Németország nem adott magyarázatot az egyes hitelek vagy a kapott fedezet esetében alkalmazott kamatlábakkal kapcsolatban. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nem érkezett magyarázat arra, hogy a hitel nyújtója (amely állami tulajdonban van) miért egyezett többször is bele a hitelek visszafizetésének elhalasztásába, minden alkalommal meghosszabbítva a futamidejüket, és miért nem érvényesítette eddig a hitelösszeg és az esedékes kamatok visszafizetése iránti követelését. |
| --- | --- |

(55)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kifejezésre juttatja a kétségeit azzal kapcsolatban, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hiteleket piaci feltételek mellett biztosították és hosszabbították meg. A Bizottság először megállapítja, hogy Németország nem bocsátotta rendelkezésre a hitel igénybe vevőjének hiteltörténetét, illetve értékelését. A Bizottság emellett nem tudja kizárni, hogy az FN GmbH nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozás volt. A Bizottság arra is rámutat, hogy Németország nem adott magyarázatot az egyes hitelek vagy a kapott fedezet esetében alkalmazott kamatlábakkal kapcsolatban. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nem érkezett magyarázat arra, hogy a hitel nyújtója (amely állami tulajdonban van) miért egyezett többször is bele a hitelek visszafizetésének elhalasztásába, minden alkalommal meghosszabbítva a futamidejüket, és miért nem érvényesítette eddig a hitelösszeg és az esedékes kamatok visszafizetése iránti követelését.

| (56) | Ilyen megfontolások alapján a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelek biztosításával és meghosszabbításával az EEL GmbH nem piacgazdasági befektetőként vagy piaci hitelezőként járt el. Mivel úgy tűnik, hogy az FN GmbH egész idő alatt nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, amely legalább 2010 végéig nem tudott támogatást szerezni a kereskedelmi bankoktól, a Bizottság azon az előzetes állásponton van, hogy a hitelek teljes összege és a ki nem fizetett kamatok állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(56)

Ilyen megfontolások alapján a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelek biztosításával és meghosszabbításával az EEL GmbH nem piacgazdasági befektetőként vagy piaci hitelezőként járt el. Mivel úgy tűnik, hogy az FN GmbH egész idő alatt nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, amely legalább 2010 végéig nem tudott támogatást szerezni a kereskedelmi bankoktól, a Bizottság azon az előzetes állásponton van, hogy a hitelek teljes összege és a ki nem fizetett kamatok állami támogatásnak minősülnek.

| (57) | Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(57)

Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

| (58) | A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó megállapodások belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (17). |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó megállapodások belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (17).

4.2.   Második intézkedés: Az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak nyújtott támogatás

| (59) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapítja, hogy az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak nyújtott támogatás szelektív intézkedés volt, mivel a tartománynak nem az összes repülőtere volt jogosult ilyen támogatásra. Mivel a támogatás állami forrásokból származott és beruházási támogatásként előnyhöz juttatta a repülőteret, nem zárható ki, hogy állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(59)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapítja, hogy az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak nyújtott támogatás szelektív intézkedés volt, mivel a tartománynak nem az összes repülőtere volt jogosult ilyen támogatásra. Mivel a támogatás állami forrásokból származott és beruházási támogatásként előnyhöz juttatta a repülőteret, nem zárható ki, hogy állami támogatásnak minősül.

| (60) | Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(60)

Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

| (61) | A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedés állami támogatásnak minősül, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (18). |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedés állami támogatásnak minősül, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (18).

4.3.   Harmadik intézkedés: A klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közvetlen támogatás

| (62) | A klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közvetlen támogatás tekintetében a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy egyetlen piaci befektető sem nyújtott volna ilyen támogatást ellentételezés nélkül. A Bizottság továbbá kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy egy piacgazdasági befektető a régióbeli munkahely-teremtési megfontolások alapján hajlandó lenne-e részben elengedni a követelése visszafizetését. |
| --- | --- |

(62)

A klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közvetlen támogatás tekintetében a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy egyetlen piaci befektető sem nyújtott volna ilyen támogatást ellentételezés nélkül. A Bizottság továbbá kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy egy piacgazdasági befektető a régióbeli munkahely-teremtési megfontolások alapján hajlandó lenne-e részben elengedni a követelése visszafizetését.

| (63) | Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(63)

Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

| (64) | A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedés állami támogatásnak minősül, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (18). |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben az intézkedés állami támogatásnak minősül, különösen a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított szabályok figyelembevételével (18).

4.4.   Negyedik intézkedés: Tőkeinjekciók és hitelek az EEL GmbH javára

| (65) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kifejezésre juttatja a kétségeit azzal kapcsolatban, hogy az állami részvényesei által az EEL GmbH-nak nyújtott támogatást piaci feltételek mellett biztosították és hosszabbították meg. |
| --- | --- |

(65)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kifejezésre juttatja a kétségeit azzal kapcsolatban, hogy az állami részvényesei által az EEL GmbH-nak nyújtott támogatást piaci feltételek mellett biztosították és hosszabbították meg.

| (66) | Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(66)

Mivel ezek az intézkedések a Bizottság értesítése nélkül léptek hatályba, a Bizottság átmenetileg arra a következtetésre jutott, hogy jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

| (67) | A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben ezek az intézkedések állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság végezetül kétségbe vonja a szóban forgó intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét, amennyiben ezek az intézkedések állami támogatásnak minősülnek.

5.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Általános észrevételek

5.1.1.   A projekt háttere

| (68) | Németország emlékeztet a projektnek a 2.1. és 2.2. szakaszban leírt hátterére. Az Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe alapköve egy magántulajdonban lévő és a magánszféra által üzemeltetett polgári repülőtér létrehozása a korábbi katonai repülőtér helyén. |
| --- | --- |

(68)

Németország emlékeztet a projektnek a 2.1. és 2.2. szakaszban leírt hátterére. Az Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe alapköve egy magántulajdonban lévő és a magánszféra által üzemeltetett polgári repülőtér létrehozása a korábbi katonai repülőtér helyén.

| (69) | Németország azt állítja, hogy külső tényezők akadályozták az utasforgalom növekedését. Először, a V-Bird (amelynek fő bázisa Niederrhein-Weeze volt) 2004 októberében bekövetkezett csődje okozott jelentős visszaesést az utasforgalomban, amelyet a Ryanair és a Hapagfly további járatai nem tudtak teljes mértékben ellensúlyozni egészen 2008-ig, amikor a forgalom elérte a 2004. évi szintet. Másodszor, a nemzeti bíróságok előtt tárgyalt perek ismételten jogbizonytalanságot okoztak a légitársaságok számára (19), és előre nem látható többletköltséget jelentettek az FN GmbH számára. Mielőtt 2009-ben megszerezhette volna a végleges működési engedélyt, az FN GmbH a folyamatban lévő perek miatt nem tudta végrehajtani a stratégiáját, és peren kívüli megegyezést választott. A sikeres végkifejlet azonban azt jelentette, hogy az FN GmbH-nak [5–10] millió EUR nagyságú kártérítést kellett fizetnie a perekben részt vevő feleknek. Harmadszor, 2010-ben az izlandi Eyjafjallajokull vulkán kitörése miatt bekövetkezett légi közlekedési fennakadás károsan hatott a légi közlekedésre. Negyedszer, Németország megállapítja, hogy 2010 szeptemberében bevezette az utasadót, ami aláásta Niederrhein-Weeze versenyképességét más, az adó alól mentes európai repülőterekkel szemben. Németország szerint ennek következtében a Ryanair csökkentette a Niederrhein-Weeze-ből induló járatai számát, így az utasforgalom 2011-ben és 2012-ben is csökkent. |
| --- | --- |

(69)

Németország azt állítja, hogy külső tényezők akadályozták az utasforgalom növekedését. Először, a V-Bird (amelynek fő bázisa Niederrhein-Weeze volt) 2004 októberében bekövetkezett csődje okozott jelentős visszaesést az utasforgalomban, amelyet a Ryanair és a Hapagfly további járatai nem tudtak teljes mértékben ellensúlyozni egészen 2008-ig, amikor a forgalom elérte a 2004. évi szintet. Másodszor, a nemzeti bíróságok előtt tárgyalt perek ismételten jogbizonytalanságot okoztak a légitársaságok számára (19), és előre nem látható többletköltséget jelentettek az FN GmbH számára. Mielőtt 2009-ben megszerezhette volna a végleges működési engedélyt, az FN GmbH a folyamatban lévő perek miatt nem tudta végrehajtani a stratégiáját, és peren kívüli megegyezést választott. A sikeres végkifejlet azonban azt jelentette, hogy az FN GmbH-nak [5–10] millió EUR nagyságú kártérítést kellett fizetnie a perekben részt vevő feleknek. Harmadszor, 2010-ben az izlandi Eyjafjallajokull vulkán kitörése miatt bekövetkezett légi közlekedési fennakadás károsan hatott a légi közlekedésre. Negyedszer, Németország megállapítja, hogy 2010 szeptemberében bevezette az utasadót, ami aláásta Niederrhein-Weeze versenyképességét más, az adó alól mentes európai repülőterekkel szemben. Németország szerint ennek következtében a Ryanair csökkentette a Niederrhein-Weeze-ből induló járatai számát, így az utasforgalom 2011-ben és 2012-ben is csökkent.

| (70) | Németország azt állítja, hogy ezen kedvezőtlen, az FN GmbH-n, az EEL GmbH-n, illetve a részvényeseiken kívül álló okokból bekövetkezett események ellenére a projekt sikeréről tanúskodik, hogy a vizsgált időszakban folyamatosan nőtt a forgalom (lásd a (18) preambulumbekezdést; a forgalom (2011 kivételével) elérte vagy akár meg is haladta a különböző szakértői tanulmányok által előrejelzett forgalmat). Németország emellett rámutat, hogy az FN GmbH a nem a légi forgalommal összefüggő tevékenységéből származó bevételek növelésére is képes volt, és nőtt a nyereségessége. |
| --- | --- |

(70)

Németország azt állítja, hogy ezen kedvezőtlen, az FN GmbH-n, az EEL GmbH-n, illetve a részvényeseiken kívül álló okokból bekövetkezett események ellenére a projekt sikeréről tanúskodik, hogy a vizsgált időszakban folyamatosan nőtt a forgalom (lásd a (18) preambulumbekezdést; a forgalom (2011 kivételével) elérte vagy akár meg is haladta a különböző szakértői tanulmányok által előrejelzett forgalmat). Németország emellett rámutat, hogy az FN GmbH a nem a légi forgalommal összefüggő tevékenységéből származó bevételek növelésére is képes volt, és nőtt a nyereségessége.

5.1.2.   A repülőtér magánfinanszírozásának logikája

| (71) | Németország rámutat, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér „sikertörténet”, hiszen már nemcsak Észak-Rajna–Vesztfália harmadik legnagyobb repülőtere, hanem a piaci áron értékesített privatizált infrastruktúra egyedülálló példája. Németország hozzáteszi, hogy a repülőtéri beruházásokat mindig nagyon magas szinten tartották. 2002 és 2011 között az FN GmbH teljes beruházásának értéke [60–90] millió EUR volt, amelyből [20–30] millió EUR nagyságú összeget a kereskedelmi épületek fejlesztésére, [10–20] millió EUR nagyságú összeget a légi forgalommal és az előtérrel összefüggő létesítményekre, és [5–10] millió EUR nagyságú összeget az induló és bővítési projektekre fordítottak. Németország azt állítja, hogy az FN GmbH a privatizációja óta folyamatosan támaszkodhatott az alábbi magánforrásokra, hogy finanszírozza ezeket a jelentős beruházásokat: i. a részvényesektől származó hitelek és tőkeinjekciók, ii. a kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek, és iii. az FN GmbH saját működési nyeresége. |
| --- | --- |

(71)

Németország rámutat, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér „sikertörténet”, hiszen már nemcsak Észak-Rajna–Vesztfália harmadik legnagyobb repülőtere, hanem a piaci áron értékesített privatizált infrastruktúra egyedülálló példája. Németország hozzáteszi, hogy a repülőtéri beruházásokat mindig nagyon magas szinten tartották. 2002 és 2011 között az FN GmbH teljes beruházásának értéke [60–90] millió EUR volt, amelyből [20–30] millió EUR nagyságú összeget a kereskedelmi épületek fejlesztésére, [10–20] millió EUR nagyságú összeget a légi forgalommal és az előtérrel összefüggő létesítményekre, és [5–10] millió EUR nagyságú összeget az induló és bővítési projektekre fordítottak. Németország azt állítja, hogy az FN GmbH a privatizációja óta folyamatosan támaszkodhatott az alábbi magánforrásokra, hogy finanszírozza ezeket a jelentős beruházásokat: i. a részvényesektől származó hitelek és tőkeinjekciók, ii. a kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek, és iii. az FN GmbH saját működési nyeresége.

| (72) | A többségi részvényes által nyújtott támogatást illetően Németország úgy véli, hogy az ANH GmbH és a saját részvényesei újra és újra támogatták a leányvállalatukat, az FN GmbH-t, hogy fedezzék a kezdeti működési veszteségeit és a repülőtéri infrastruktúrát érintő beruházásait. Ez a támogatás tőkeinjekciók és hitelek formájában valósult meg, amelyért cserébe a többségi részvényes elfogadta a hitelminősítése rontását (Rangrücktritterklärung). A többségi részvényes a követelést ezáltal tőkévé alakította, amely ezután nem képezhette a felszámolási vagyon részét. Ugyanakkor Németország megállapítja, hogy a magánrészvényesek egy ilyen költséges beruházás esetén nem tudták volna viselni a teljes pénzügyi terhet, és további finanszírozási forrásokra volt szükség, amelyeket piaci feltételek mellett csak a hatóságok tudtak biztosítani. Ezt a külső támogatást már a 2003. évi üzleti tervben is számításba vették (lásd a (95) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(72)

A többségi részvényes által nyújtott támogatást illetően Németország úgy véli, hogy az ANH GmbH és a saját részvényesei újra és újra támogatták a leányvállalatukat, az FN GmbH-t, hogy fedezzék a kezdeti működési veszteségeit és a repülőtéri infrastruktúrát érintő beruházásait. Ez a támogatás tőkeinjekciók és hitelek formájában valósult meg, amelyért cserébe a többségi részvényes elfogadta a hitelminősítése rontását (Rangrücktritterklärung). A többségi részvényes a követelést ezáltal tőkévé alakította, amely ezután nem képezhette a felszámolási vagyon részét. Ugyanakkor Németország megállapítja, hogy a magánrészvényesek egy ilyen költséges beruházás esetén nem tudták volna viselni a teljes pénzügyi terhet, és további finanszírozási forrásokra volt szükség, amelyeket piaci feltételek mellett csak a hatóságok tudtak biztosítani. Ezt a külső támogatást már a 2003. évi üzleti tervben is számításba vették (lásd a (95) preambulumbekezdést).

| (73) | A kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek tekintetében Németország azt állítja, hogy az FN GmbH a kereskedelmi sikerének köszönhetően nagyon gyorsan tudott hitelt szerezni a kereskedelmi bankoktól. Németország szerint a bankokhoz való hozzáférés bizonyította a magánfinanszírozáson alapuló üzleti modell fenntarthatóságát. 2009 első felében az FN GmbH-nak lehetősége nyílt aláírni egy [0–10] millió EUR értékű beruházási hitelre vonatkozó hitelmegállapodást a(z) [bank]-kal. A hitel kamatlábát [2–6] %-ban állapították meg, de az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelhez kapcsolódó EEL GmbH követeléseknek rendelték alá (ezért kellett az EEL GmbH-nak rontania a hitelminősítését). A hitel futamideje 2010. december 31-én járt le. Németország szerint a biztosítékkal történő fedezés feltételei és a kamatlábak ezért viszonylag kedvezőek voltak az FN GmbH számára. Az FN GmbH határidőre visszafizette a(z) [bank] által nyújtott hitel teljes összegét. Németország hozzáteszi, hogy a(z) [bank] két hitelkeretet ajánlott fel ([8–15] millió EUR és [1–5] millió EUR) az FN GmbH számára [1–5] % indikatív kamatláb mellett (20), és lehetőség nyílt egy körülbelül [0–3] millió EUR összegű pénzügyi lízing aláírására a(z) [bank]-kal. |
| --- | --- |

(73)

A kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek tekintetében Németország azt állítja, hogy az FN GmbH a kereskedelmi sikerének köszönhetően nagyon gyorsan tudott hitelt szerezni a kereskedelmi bankoktól. Németország szerint a bankokhoz való hozzáférés bizonyította a magánfinanszírozáson alapuló üzleti modell fenntarthatóságát. 2009 első felében az FN GmbH-nak lehetősége nyílt aláírni egy [0–10] millió EUR értékű beruházási hitelre vonatkozó hitelmegállapodást a(z) [bank]-kal. A hitel kamatlábát [2–6] %-ban állapították meg, de az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelhez kapcsolódó EEL GmbH követeléseknek rendelték alá (ezért kellett az EEL GmbH-nak rontania a hitelminősítését). A hitel futamideje 2010. december 31-én járt le. Németország szerint a biztosítékkal történő fedezés feltételei és a kamatlábak ezért viszonylag kedvezőek voltak az FN GmbH számára. Az FN GmbH határidőre visszafizette a(z) [bank] által nyújtott hitel teljes összegét. Németország hozzáteszi, hogy a(z) [bank] két hitelkeretet ajánlott fel ([8–15] millió EUR és [1–5] millió EUR) az FN GmbH számára [1–5] % indikatív kamatláb mellett (20), és lehetőség nyílt egy körülbelül [0–3] millió EUR összegű pénzügyi lízing aláírására a(z) [bank]-kal.

| (74) | Az önfinanszírozás tekintetében Németország rámutat, hogy az FN GmbH a pozitív működési pénzforgalom révén fokozatosan finanszírozni tudta a saját beruházásait. Az első pozitív EBIDTA (kamatok, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredmény) 2006-ban volt megfigyelhető, míg az első nettó nyereség 2007-ben, azaz mindössze néhány évvel a működés megkezdését követően. Németország emellett felrója a Bizottságnak, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban tévesen és félrevezető módon mutatta be az FN GmbH forgalmát és költségeit. Németország ennek megfelelően az alábbi információkat bocsátotta rendelkezésre a 2003 és 2010 közötti forgalom és költségek összehasonlított fejlődésével kapcsolatban:

  4. táblázat


  Az FN GmbH bevételei és költségei 2003 és 2010 között














  (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Forgalom (Umsatz) | 2 225 | 7 968 | 7 364 | 7 136 | 8 281 | 13 338 | 19 900 | 23 759 |
| Egyéb működési bevételek (Sonstigebetriebliche Erträge) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| — | ideértve az adóval kapcsolatos telektranzakciókat (Grundstückstransaktion) |

(74)

Az önfinanszírozás tekintetében Németország rámutat, hogy az FN GmbH a pozitív működési pénzforgalom révén fokozatosan finanszírozni tudta a saját beruházásait. Az első pozitív EBIDTA (kamatok, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredmény) 2006-ban volt megfigyelhető, míg az első nettó nyereség 2007-ben, azaz mindössze néhány évvel a működés megkezdését követően. Németország emellett felrója a Bizottságnak, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban tévesen és félrevezető módon mutatta be az FN GmbH forgalmát és költségeit. Németország ennek megfelelően az alábbi információkat bocsátotta rendelkezésre a 2003 és 2010 közötti forgalom és költségek összehasonlított fejlődésével kapcsolatban:

4. táblázat

Az FN GmbH bevételei és költségei 2003 és 2010 között

(ezer EUR)

Év

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Forgalom (Umsatz)

2 225

7 968

7 364

7 136

8 281

13 338

19 900

23 759

Egyéb működési bevételek (Sonstigebetriebliche Erträge)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

—

ideértve az adóval kapcsolatos telektranzakciókat (Grundstückstransaktion)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vásárlások (Materialaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Személyi költségek (Personalaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egyéb működési költségek (Sonstiger betrieblicher Aufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (75) | Németország azt állítja, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta különösen valamennyi közszolgálati költséget (a nem gazdasági tevékenységek költségeit), amelyek nem a repülőtér napi szintű üzemeltetéséhez kapcsolódnak, és így mesterségesen csökkentette a működési nyereséget. Németország úgy véli, hogy az alábbi táblázat mutatja az FN GmbH tényleges működési jövedelmezőséget:

  5. táblázat


  Az FN GmbH kiigazított költségszerkezete (a közszolgálati költségek nélkül)















  (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Év | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Nyereség az éves beszámoló szerint | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Közszolgálat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| a) | Biztonság és védelem, amiből: |

(75)

Németország azt állítja, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta különösen valamennyi közszolgálati költséget (a nem gazdasági tevékenységek költségeit), amelyek nem a repülőtér napi szintű üzemeltetéséhez kapcsolódnak, és így mesterségesen csökkentette a működési nyereséget. Németország úgy véli, hogy az alábbi táblázat mutatja az FN GmbH tényleges működési jövedelmezőséget:

5. táblázat

Az FN GmbH kiigazított költségszerkezete (a közszolgálati költségek nélkül)

(ezer EUR)

Év

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Nyereség az éves beszámoló szerint

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Közszolgálat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

a)

Biztonság és védelem, amiből:

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Tűzvédelem (személyzet) |
| --- | --- |

—

Tűzvédelem (személyzet)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | A beruházási költségek amortizációja (Tűzvédelem) |
| --- | --- |

—

A beruházási költségek amortizációja (Tűzvédelem)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Amortizációs költségek (kamerával történő megfigyelés) |
| --- | --- |

—

Amortizációs költségek (kamerával történő megfigyelés)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Járőrözés |
| --- | --- |

—

Járőrözés

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Biztonsági személyzet |
| --- | --- |

—

Biztonsági személyzet

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b) | Az utasok és a repülőgépek védelme |
| --- | --- |

b)

Az utasok és a repülőgépek védelme

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Vezérlés (személyek és tárgyak) |
| --- | --- |

—

Vezérlés (személyek és tárgyak)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Repülésbiztonság DFS TTC |
| --- | --- |

—

Repülésbiztonság DFS TTC

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Amortizáció (irányítótorony) |
| --- | --- |

—

Amortizáció (irányítótorony)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kiigazított éves nyereség

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kiigazított EBIDTA

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5.1.3.   A támogatás fogalma – A repülőtér építése mint nem gazdasági tevékenység

| (76) | Németország úgy véli, hogy egy repülőtér építése nem olyan gazdasági tevékenység, amelyet a magánbefektetők készek lennének egyedül vállalni, és erre nincs példa Európában (lásd a következő szakaszt). Németország szerint a magánbefektetőket sokkal jobban érdekelné egy már létező repülőtéri infrastruktúra üzemeltetése, mert abban az esetben kisebb és kezelhető a kockázat. |
| --- | --- |

(76)

Németország úgy véli, hogy egy repülőtér építése nem olyan gazdasági tevékenység, amelyet a magánbefektetők készek lennének egyedül vállalni, és erre nincs példa Európában (lásd a következő szakaszt). Németország szerint a magánbefektetőket sokkal jobban érdekelné egy már létező repülőtéri infrastruktúra üzemeltetése, mert abban az esetben kisebb és kezelhető a kockázat.

| (77) | Németország azt javasolta, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítése kerüljön ki az állami támogatások ellenőrzése alól, hogy orvosolják a magánbefektetések hiányát ezen a területen. Németország azt állítja, hogy az ilyen infrastruktúra kiépítése olyan eszköz, amellyel az állam irányítani tudja a gazdasági fejlődést és a területfejlesztést a közlekedési politika révén. |
| --- | --- |

(77)

Németország azt javasolta, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítése kerüljön ki az állami támogatások ellenőrzése alól, hogy orvosolják a magánbefektetések hiányát ezen a területen. Németország azt állítja, hogy az ilyen infrastruktúra kiépítése olyan eszköz, amellyel az állam irányítani tudja a gazdasági fejlődést és a területfejlesztést a közlekedési politika révén.

| (78) | Németország emellett úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi esetben az állam által nyújtott támogatás főként közszolgálati tevékenységekre irányult, amelyek nem tartoznak az állami támogatások bizottsági ellenőrzésének hatálya alá. A [20–30] millió EUR nagyságú összegből [20–30] millió EUR nagyságú összeget fektettek volna be a tűzvédelembe és a biztonsági rendszerekbe. Németország hozzátette, hogy a kint lévő [2–5] millió EUR nagyságú összeget teljes mértékben egyéb tevékenységek finanszírozására fordították 2011-ben. |
| --- | --- |

(78)

Németország emellett úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi esetben az állam által nyújtott támogatás főként közszolgálati tevékenységekre irányult, amelyek nem tartoznak az állami támogatások bizottsági ellenőrzésének hatálya alá. A [20–30] millió EUR nagyságú összegből [20–30] millió EUR nagyságú összeget fektettek volna be a tűzvédelembe és a biztonsági rendszerekbe. Németország hozzátette, hogy a kint lévő [2–5] millió EUR nagyságú összeget teljes mértékben egyéb tevékenységek finanszírozására fordították 2011-ben.

5.1.4.   A támogatás fogalma – A viszonyítási alapként szolgáló hipotetikus befektető nem létezése

| (79) | Németország úgy véli, hogy Európában nincs piaca a magántulajdonban lévő regionális repülőtéri infrastruktúra finanszírozásának. Németország szerint csak kevés teljes mértékben privatizált repülőtér létezik Európában. Ilyen például Glasgow-Prestwick vagy Luton. Habár az ilyen teljes mértékben privatizált repülőterek esetében nem indítottak állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatot, Németország kétségbe vonja, hogy nem részesültek állami támogatásban. Németország hangsúlyozza, hogy még a Lübeck-Blankensee repülőtér esetében is a lübecki önkormányzat 2009-ben újra tulajdonossá vált. A magántulajdon ritkasága együtt jár a repülőtéri infrastruktúra kiépítése során szükségszerűen felmerülő állandó költségek magas szintjével, amit a Bizottság elismert a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás-tervezetben, amelynek elkészítése folyamatban volt a hivatalos vizsgálati eljárás során (21). Németország emellett megállapította, hogy a repülőtér kötelező engedélyeztetési eljárásából fakadó jogbizonytalanság, az ezzel egyidejűleg az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet, valamint a Németország és Hollandia által aláírt nemzetközi szerződés elriasztotta a magánbefektetőket egy ilyen projektben való részvételtől. Németország szerint a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő kezdeti értékelése tévesen mellőzte azt a tényt, hogy a kereskedelmi bankok nem meglepő módon ellenezték a magánrepülőterek építésének finanszírozását, és nem létezett működő piac ezen a területen. |
| --- | --- |

(79)

Németország úgy véli, hogy Európában nincs piaca a magántulajdonban lévő regionális repülőtéri infrastruktúra finanszírozásának. Németország szerint csak kevés teljes mértékben privatizált repülőtér létezik Európában. Ilyen például Glasgow-Prestwick vagy Luton. Habár az ilyen teljes mértékben privatizált repülőterek esetében nem indítottak állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatot, Németország kétségbe vonja, hogy nem részesültek állami támogatásban. Németország hangsúlyozza, hogy még a Lübeck-Blankensee repülőtér esetében is a lübecki önkormányzat 2009-ben újra tulajdonossá vált. A magántulajdon ritkasága együtt jár a repülőtéri infrastruktúra kiépítése során szükségszerűen felmerülő állandó költségek magas szintjével, amit a Bizottság elismert a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás-tervezetben, amelynek elkészítése folyamatban volt a hivatalos vizsgálati eljárás során (21). Németország emellett megállapította, hogy a repülőtér kötelező engedélyeztetési eljárásából fakadó jogbizonytalanság, az ezzel egyidejűleg az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet, valamint a Németország és Hollandia által aláírt nemzetközi szerződés elriasztotta a magánbefektetőket egy ilyen projektben való részvételtől. Németország szerint a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő kezdeti értékelése tévesen mellőzte azt a tényt, hogy a kereskedelmi bankok nem meglepő módon ellenezték a magánrepülőterek építésének finanszírozását, és nem létezett működő piac ezen a területen.

| (80) | Németország azt az álláspontot képviseli, hogy a Bizottság előzetes értékelése nem egyértelmű kritériumokon alapult, amikor megvizsgálta az érintett intézkedések piaci megfelelőségét. Németország szerint a Bizottságnak ellenkezőleg, az egyetemes postai szolgáltatásokkal kapcsolatos állandó ítélkezési gyakorlat (22) alapján kellett volna eljárnia, amely megerősítené, hogy egy hálózat kiépítése és fenntartása nem felel meg egy tisztán kereskedelmi megközelítésnek. Németország továbbá javasolja, hogy a meglévő bizottsági gyakorlatot vegyék alapul, amely során a Bizottság állítólag jóváhagyott hasonló támogatási intézkedéseket. Németország a véleménye alátámasztására a Kassel-Calden repülőtér infrastruktúrájának finanszírozását hozta fel példaként. |
| --- | --- |

(80)

Németország azt az álláspontot képviseli, hogy a Bizottság előzetes értékelése nem egyértelmű kritériumokon alapult, amikor megvizsgálta az érintett intézkedések piaci megfelelőségét. Németország szerint a Bizottságnak ellenkezőleg, az egyetemes postai szolgáltatásokkal kapcsolatos állandó ítélkezési gyakorlat (22) alapján kellett volna eljárnia, amely megerősítené, hogy egy hálózat kiépítése és fenntartása nem felel meg egy tisztán kereskedelmi megközelítésnek. Németország továbbá javasolja, hogy a meglévő bizottsági gyakorlatot vegyék alapul, amely során a Bizottság állítólag jóváhagyott hasonló támogatási intézkedéseket. Németország a véleménye alátámasztására a Kassel-Calden repülőtér infrastruktúrájának finanszírozását hozta fel példaként.

| (81) | Németország azt a következtetést vonja le, hogy tekintettel a repülőtér sikeres fejlesztésre, Németországhoz hasonlóan bármely magánbefektető befektetett volna a Niederrhein-Weeze repülőtérbe. |
| --- | --- |

(81)

Németország azt a következtetést vonja le, hogy tekintettel a repülőtér sikeres fejlesztésre, Németországhoz hasonlóan bármely magánbefektető befektetett volna a Niederrhein-Weeze repülőtérbe.

5.1.5.   Az FN GmbH nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak

| (82) | Németország cáfolja a Bizottság előzetes következtetését, miszerint az FN GmbH nehéz helyzetben lévő vállalkozás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás) (23) értelmében. |
| --- | --- |

(82)

Németország cáfolja a Bizottság előzetes következtetését, miszerint az FN GmbH nehéz helyzetben lévő vállalkozás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás) (23) értelmében.

| (83) | Németország öt indokot hoz fel az állítása igazolására. Először, az FN GmbH már egy nagyon rövid induló vállalkozási szakaszt követően nyereséges volt (az első pozitív EBIDTA 2006-ban – a közszolgálati költségek nélkül – és az első nettó nyereség 2007-ben). Németország megállapítja, hogy a regionális repülőterek javára hozott finanszírozási intézkedések értékelése során a Bizottság soha nem minősített egy veszteséges kedvezményezettet nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a vállalkozás induló szakaszában. Németország szerint amennyiben a Bizottság kitart az érvelése mellett, többé egyetlen repülőtéri infrastruktúra sem lesz finanszírozható. |
| --- | --- |

(83)

Németország öt indokot hoz fel az állítása igazolására. Először, az FN GmbH már egy nagyon rövid induló vállalkozási szakaszt követően nyereséges volt (az első pozitív EBIDTA 2006-ban – a közszolgálati költségek nélkül – és az első nettó nyereség 2007-ben). Németország megállapítja, hogy a regionális repülőterek javára hozott finanszírozási intézkedések értékelése során a Bizottság soha nem minősített egy veszteséges kedvezményezettet nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a vállalkozás induló szakaszában. Németország szerint amennyiben a Bizottság kitart az érvelése mellett, többé egyetlen repülőtéri infrastruktúra sem lesz finanszírozható.

| (84) | Másodszor, Németország azt állítja, hogy soha nem teljesült a nehéz helyzetben lévő vállalkozások egyetlen „szigorú” kritériuma sem. Németország vitatja az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő észrevételeket a negatív fedezet vonatkozásában, és hozzáteszi, hogy a többségi részvényes pénzügyileg felszínen tartotta a vállalatot hitel, új tőkeinjekció és a hitelminősítésének rontásába történő beleegyezés (Rangrücktritterklärung) révén. Németország emellett vitatja a T-102/07. és a T-120/07. sz., a Freistaat Sachsen kontra Bizottság ügyben hozott törvényszéki ítélet bizottsági értelmezését, amely automatizmust tételez fel a negatív fedezet létezése és a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak történő minősülés között. Németország szerint a negatív fedezet kritériuma csak a Törvényszék által meghatározott számos olyan kritérium egyike, amellyel meghatározható, hogy egy vállalkozás nehéz helyzetben van-e. |
| --- | --- |

(84)

Másodszor, Németország azt állítja, hogy soha nem teljesült a nehéz helyzetben lévő vállalkozások egyetlen „szigorú” kritériuma sem. Németország vitatja az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő észrevételeket a negatív fedezet vonatkozásában, és hozzáteszi, hogy a többségi részvényes pénzügyileg felszínen tartotta a vállalatot hitel, új tőkeinjekció és a hitelminősítésének rontásába történő beleegyezés (Rangrücktritterklärung) révén. Németország emellett vitatja a T-102/07. és a T-120/07. sz., a Freistaat Sachsen kontra Bizottság ügyben hozott törvényszéki ítélet bizottsági értelmezését, amely automatizmust tételez fel a negatív fedezet létezése és a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak történő minősülés között. Németország szerint a negatív fedezet kritériuma csak a Törvényszék által meghatározott számos olyan kritérium egyike, amellyel meghatározható, hogy egy vállalkozás nehéz helyzetben van-e.

| (85) | Harmadszor, Németország azt állítja, hogy az FN GmbH nem mutatja annak jeleit, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozás lenne, mert az üzleti fejlődése az alapításától fogva pozitív. Az FN GmbH emelkedő kamatköltségei nem pénzügyi nehézségekről, például túlzott eladósodottságról tanúskodnak, hanem inkább a fő részvényes ismételt befektetéseit tükrözik. |
| --- | --- |

(85)

Harmadszor, Németország azt állítja, hogy az FN GmbH nem mutatja annak jeleit, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozás lenne, mert az üzleti fejlődése az alapításától fogva pozitív. Az FN GmbH emelkedő kamatköltségei nem pénzügyi nehézségekről, például túlzott eladósodottságról tanúskodnak, hanem inkább a fő részvényes ismételt befektetéseit tükrözik.

| (86) | Negyedszer, Németország azt állítja, hogy az FN GmbH le tudta győzni a pénzügyi nehézségeit a saját működési nyeresége, a kereskedelmi bankoktól kapott hitelek, valamint a többségi részvényesétől származó hitelek és támogatások révén. |
| --- | --- |

(86)

Negyedszer, Németország azt állítja, hogy az FN GmbH le tudta győzni a pénzügyi nehézségeit a saját működési nyeresége, a kereskedelmi bankoktól kapott hitelek, valamint a többségi részvényesétől származó hitelek és támogatások révén.

| (87) | Végezetül Németország szerint az FN GmbH nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás alapján, amely kizárja a három évnél nem korábban alapított cégeket (például az FN GmbH-t) a minősítés hatálya alól. |
| --- | --- |

(87)

Végezetül Németország szerint az FN GmbH nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás alapján, amely kizárja a három évnél nem korábban alapított cégeket (például az FN GmbH-t) a minősítés hatálya alól.

5.1.6.   A verseny torzulása

| (88) | Németország azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság nem mutatta be a támogatási intézkedések versenyre gyakorolt hatását az adott piacon, amelyet nem határozott meg. |
| --- | --- |

(88)

Németország azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság nem mutatta be a támogatási intézkedések versenyre gyakorolt hatását az adott piacon, amelyet nem határozott meg.

| (89) | Ezen általános észrevételeket követően Németország állást foglal a különböző vizsgált intézkedésekkel kapcsolatban: |
| --- | --- |

(89)

Ezen általános észrevételeket követően Németország állást foglal a különböző vizsgált intézkedésekkel kapcsolatban:

5.2.   Első intézkedés: Az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott támogatás

5.2.1.   Az EEL GmbH-nak az FN GmbH felett gyakorolt ellenőrzése

| (90) | Németország azt állítja, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelekből történt valamennyi kifizetést szigorúan ellenőrizte az EEL GmbH, amely felügyelte az összegek közvetlen átutalását a hitelezőknek az FN GmbH nevében (treuhänderisch). |
| --- | --- |

(90)

Németország azt állítja, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelekből történt valamennyi kifizetést szigorúan ellenőrizte az EEL GmbH, amely felügyelte az összegek közvetlen átutalását a hitelezőknek az FN GmbH nevében (treuhänderisch).

| (91) | Németország szerint az EEL GmbH ezáltal biztosítani tudta, hogy a forrásait kizárólag beruházásokra fordítják, nem pedig a napi szintű működésre. |
| --- | --- |

(91)

Németország szerint az EEL GmbH ezáltal biztosítani tudta, hogy a forrásait kizárólag beruházásokra fordítják, nem pedig a napi szintű működésre.

| (92) | Németország emellett megállapítja, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH részvényeseként számos kizárólagos jogot kapott az FN GmbH alapító okiratában (Geschäftsvertrag), például jogukban áll kinevezni az FN GmbH vezérigazgatóját (2004-ben éltek ezzel a jogukkal), és számos vétójoggal rendelkeztek az egyes intézkedésekkel, valamint az FN GmbH tőkéjének módosításával vagy értékesítésével kapcsolatban. Ezek a jogok mindaddig fennállnak, amíg az FN GmbH nem fizeti vissza a tartozás teljes összegét ennek a két részvényesnek. |
| --- | --- |

(92)

Németország emellett megállapítja, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH részvényeseként számos kizárólagos jogot kapott az FN GmbH alapító okiratában (Geschäftsvertrag), például jogukban áll kinevezni az FN GmbH vezérigazgatóját (2004-ben éltek ezzel a jogukkal), és számos vétójoggal rendelkeztek az egyes intézkedésekkel, valamint az FN GmbH tőkéjének módosításával vagy értékesítésével kapcsolatban. Ezek a jogok mindaddig fennállnak, amíg az FN GmbH nem fizeti vissza a tartozás teljes összegét ennek a két részvényesnek.

5.2.2.   A piaci feltételek és a szükséges beruházások előzetes értékelése

| (93) | Németország azt állítja, hogy a vizsgált időszakban minden beruházási döntést alátámasztottak a piaci tanulmányok, amelyek következtetései szisztematikusan igazolják a beruházás szükségességét. |
| --- | --- |

(93)

Németország azt állítja, hogy a vizsgált időszakban minden beruházási döntést alátámasztottak a piaci tanulmányok, amelyek következtetései szisztematikusan igazolják a beruházás szükségességét.

| (94) | Ebben a tekintetben Németország először egy 1998. évi ([...] által készített) tanulmányt említ, amely szerint a Niederrhein-Weeze projekt gazdaságilag megalapozottnak és fenntarthatónak tűnik. Németország megemlít további, nem sokkal ezután készült tanulmányokat, amelyek javasolják, hogy az új repülőtéri infrastruktúra a fapados járatokra specializálódjon, mert az 1990-es évek végén ezt tartották a legígéretesebben fejlődő területnek. A kifejezetten a fapados légi forgalomra tervezett infrastruktúra kiépítését, a repülőtér földrajzi helyzetét (35 millió lakosú vonzáskörzet), valamint a közeli amszterdami és düsseldorfi repülőtér telítettségét versenyelőnyként értelmezték. |
| --- | --- |

(94)

Ebben a tekintetben Németország először egy 1998. évi ([...] által készített) tanulmányt említ, amely szerint a Niederrhein-Weeze projekt gazdaságilag megalapozottnak és fenntarthatónak tűnik. Németország megemlít további, nem sokkal ezután készült tanulmányokat, amelyek javasolják, hogy az új repülőtéri infrastruktúra a fapados járatokra specializálódjon, mert az 1990-es évek végén ezt tartották a legígéretesebben fejlődő területnek. A kifejezetten a fapados légi forgalomra tervezett infrastruktúra kiépítését, a repülőtér földrajzi helyzetét (35 millió lakosú vonzáskörzet), valamint a közeli amszterdami és düsseldorfi repülőtér telítettségét versenyelőnyként értelmezték.

| (95) | Németország emellett utal további üzleti tervekre, amelyek a fapados légi forgalom várt növekedésére, a szomszédos repülőterek telítettségére és a Ryanairrel kötött megállapodások aláírására alapozva előrevetítették a repülőtér pénzügyi sikerét. A környezetvédelmi rendelkezések betartásának szükségességéből kifolyólag az FN GmbH ezzel egyidejűleg megbízást adott egy [...] általi légiforgalmi előrejelzés elkészítésére (a továbbiakban: a [...] tanulmány), amely 2010-re 2,88 millió utassal, 2020-ra pedig 3,1–4,85 millió utassal számolt. Németország megjegyzi, hogy az utasforgalmi adatok tanúsága szerint 2010-ig a fent leírt kedvezőtlen események ellenére is teljes mértékben követték az üzleti tervet. |
| --- | --- |

(95)

Németország emellett utal további üzleti tervekre, amelyek a fapados légi forgalom várt növekedésére, a szomszédos repülőterek telítettségére és a Ryanairrel kötött megállapodások aláírására alapozva előrevetítették a repülőtér pénzügyi sikerét. A környezetvédelmi rendelkezések betartásának szükségességéből kifolyólag az FN GmbH ezzel egyidejűleg megbízást adott egy [...] általi légiforgalmi előrejelzés elkészítésére (a továbbiakban: a [...] tanulmány), amely 2010-re 2,88 millió utassal, 2020-ra pedig 3,1–4,85 millió utassal számolt. Németország megjegyzi, hogy az utasforgalmi adatok tanúsága szerint 2010-ig a fent leírt kedvezőtlen események ellenére is teljes mértékben követték az üzleti tervet.

| (96) | Németország továbbá ismerteti, hogy 2009-ben, tekintettel a Rynairnek a repülőteret érintő kibővült tevékenységére, az FN GmbH újabb, a 2009–2020 közötti időszakra kiterjedő üzleti tervre (a továbbiakban: a 2009. évi üzleti terv) adott megbízást. Ezt az üzleti tervet továbbították a(z) [bank]-nak, amely figyelembe vehette ezt a szakértői tanulmányt, amikor határozatot hozott az FN GmbH-nak nyújtandó kereskedelmi hitelről. |
| --- | --- |

(96)

Németország továbbá ismerteti, hogy 2009-ben, tekintettel a Rynairnek a repülőteret érintő kibővült tevékenységére, az FN GmbH újabb, a 2009–2020 közötti időszakra kiterjedő üzleti tervre (a továbbiakban: a 2009. évi üzleti terv) adott megbízást. Ezt az üzleti tervet továbbították a(z) [bank]-nak, amely figyelembe vehette ezt a szakértői tanulmányt, amikor határozatot hozott az FN GmbH-nak nyújtandó kereskedelmi hitelről.

| (97) | Ezek alapján Németország vitatja azt az előzetes bizottsági álláspontot, miszerint az FN GmbH üzleti modellje nem fenntartható, és hogy a privatizációs folyamat nem tisztán kereskedelmi alapon, hanem politikai megfontolások alapján zajlott. |
| --- | --- |

(97)

Ezek alapján Németország vitatja azt az előzetes bizottsági álláspontot, miszerint az FN GmbH üzleti modellje nem fenntartható, és hogy a privatizációs folyamat nem tisztán kereskedelmi alapon, hanem politikai megfontolások alapján zajlott.

5.2.3.   Az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelek piaci megfelelősége

| (98) | Németország azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat helytelen jogalapot használ annak értékelésére, hogy az EEL GmbH által nyújtott hitelek kamatlábai megfelelnek-e a piaci viszonyoknak. Németország szerint a Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló 2008. évi bizottsági közleményt (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló 2008. évi közlemény) (24) használta az értékelés során. Németország azt állítja, hogy mivel a vizsgált intézkedések többségét 2003 és 2005 között hozták, a Bizottságnak a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjáról szóló 1997. évi közleményét (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló 1997. évi közlemény) (25) kellett volna alkalmaznia. |
| --- | --- |

(98)

Németország azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat helytelen jogalapot használ annak értékelésére, hogy az EEL GmbH által nyújtott hitelek kamatlábai megfelelnek-e a piaci viszonyoknak. Németország szerint a Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló 2008. évi bizottsági közleményt (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló 2008. évi közlemény) (24) használta az értékelés során. Németország azt állítja, hogy mivel a vizsgált intézkedések többségét 2003 és 2005 között hozták, a Bizottságnak a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjáról szóló 1997. évi közleményét (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló 1997. évi közlemény) (25) kellett volna alkalmaznia.

| (99) | Továbbá függetlenül attól, hogy az időpontot tekintve melyik közlemény alkalmazandó a kettő közül, Németország kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy bármelyik bizottsági referencia-kamatláb alkalmazható ebben az esetben, hiszen a repülőtéri infrastruktúra kiépítésének állítólag nem létezik működő pénzügyi piaca. |
| --- | --- |

(99)

Továbbá függetlenül attól, hogy az időpontot tekintve melyik közlemény alkalmazandó a kettő közül, Németország kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy bármelyik bizottsági referencia-kamatláb alkalmazható ebben az esetben, hiszen a repülőtéri infrastruktúra kiépítésének állítólag nem létezik működő pénzügyi piaca.

| (100) | Németország hozzáteszi, hogy a hatóságok által nyújtott hitelek az alábbi okokból teljes mértékben megfeleltek a piaci viszonyoknak:






  a) | minden hitelmegállapodás rendelkezett a piaci viszonyoknak megfelelő és/vagy jogszerűen alkalmazandó kamatokkal növelt hitelösszeg visszafizetéséről; |
| --- | --- | --- |

(100)

Németország hozzáteszi, hogy a hatóságok által nyújtott hitelek az alábbi okokból teljes mértékben megfeleltek a piaci viszonyoknak:

a)

minden hitelmegállapodás rendelkezett a piaci viszonyoknak megfelelő és/vagy jogszerűen alkalmazandó kamatokkal növelt hitelösszeg visszafizetéséről;

| b) | az FN GmbH-nak nyújtott valamennyi hitelt teljes mértékben és mindig biztosították az alábbiakkal: i. elsőbbséget biztosító telekadósság (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii. az Airport Network B.V. részesedése az ANH GmbH tőkéjében, és iii. az ANH GmbH részesedése az FN GmbH tőkéjében; |
| --- | --- |

b)

az FN GmbH-nak nyújtott valamennyi hitelt teljes mértékben és mindig biztosították az alábbiakkal: i. elsőbbséget biztosító telekadósság (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii. az Airport Network B.V. részesedése az ANH GmbH tőkéjében, és iii. az ANH GmbH részesedése az FN GmbH tőkéjében;

| c) | az FN GmbH-nak nyújtott hitelek [1–8] % közötti kamatlába mindig megfelelt a piaci viszonyoknak, figyelembe véve a magán tőkeinjekciók jelentős kezdeti hozzájárulását (körülbelül [20–50] %) a projekt teljes finanszírozásához, valamint a fedezettel történő biztosítás magas szintjét; |
| --- | --- |

c)

az FN GmbH-nak nyújtott hitelek [1–8] % közötti kamatlába mindig megfelelt a piaci viszonyoknak, figyelembe véve a magán tőkeinjekciók jelentős kezdeti hozzájárulását (körülbelül [20–50] %) a projekt teljes finanszírozásához, valamint a fedezettel történő biztosítás magas szintjét;

| d) | ezek a kamatlábak megfelelnek a 80 %-ban ingatlannal fedezett, tízéves futamidőre adott hitelek kamatlábának. |
| --- | --- |

d)

ezek a kamatlábak megfelelnek a 80 %-ban ingatlannal fedezett, tízéves futamidőre adott hitelek kamatlábának.

| (101) | A magánbefektetői teszt vonatkozásában Németország utal az Olasz Köztársaság kontra Bizottság ügy (26) ítélkezési gyakorlatára, miszerint a Bíróság megállapította, hogy „Annak meghatározása céljából, hogy az ilyen intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e, figyelembe kell venni, hogy az állami szervek nagyságának megfelelő magánbefektető hasonló körülmények között rendelkezésre bocsátott-e volna ekkora összegű tőkét.” Németország azt állítja, hogy egy magánbefektető az EEL helyett figyelembe vette volna a jogi megfelelőség kötelezettségét, és elfogadta volna, hogy a megfelelőség költségei késleltethetik a beruházás nyereségessé válását, ahogy azt a Bizottság egy egyedi támogatással kapcsolatos korábbi ügyben (Einzelbeihilfe für Wasserwerke) már elismerte (27). Németország azt is hozzáteszi, hogy egy magánbefektető emellett figyelembe veheti az üzleti modell stratégiai természetét/célkitűzéseit, hogy annak megfelelően alakítsa a várható nyereségességet. A hatóságoknak a társasági tőkében való részesedéséről szóló, 1984. szeptember 14-i bizottsági közlemény (28) 3.2. pontjának v. alpontja értelmében „a piacokat és az ellátást illetően a beruházások stratégiai természete olyan, hogy a részesedés megszerzése a tőkét nyújtó szokásos magatartása, noha a nyereségesség későbbre tolódik.” Németország azt a következtetést vonja le, hogy ez a rendelkezés kizárja az állami támogatást tartalmazó gazdasági előny meglétét. |
| --- | --- |

(101)

A magánbefektetői teszt vonatkozásában Németország utal az Olasz Köztársaság kontra Bizottság ügy (26) ítélkezési gyakorlatára, miszerint a Bíróság megállapította, hogy „Annak meghatározása céljából, hogy az ilyen intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e, figyelembe kell venni, hogy az állami szervek nagyságának megfelelő magánbefektető hasonló körülmények között rendelkezésre bocsátott-e volna ekkora összegű tőkét.” Németország azt állítja, hogy egy magánbefektető az EEL helyett figyelembe vette volna a jogi megfelelőség kötelezettségét, és elfogadta volna, hogy a megfelelőség költségei késleltethetik a beruházás nyereségessé válását, ahogy azt a Bizottság egy egyedi támogatással kapcsolatos korábbi ügyben (Einzelbeihilfe für Wasserwerke) már elismerte (27). Németország azt is hozzáteszi, hogy egy magánbefektető emellett figyelembe veheti az üzleti modell stratégiai természetét/célkitűzéseit, hogy annak megfelelően alakítsa a várható nyereségességet. A hatóságoknak a társasági tőkében való részesedéséről szóló, 1984. szeptember 14-i bizottsági közlemény (28) 3.2. pontjának v. alpontja értelmében „a piacokat és az ellátást illetően a beruházások stratégiai természete olyan, hogy a részesedés megszerzése a tőkét nyújtó szokásos magatartása, noha a nyereségesség későbbre tolódik.” Németország azt a következtetést vonja le, hogy ez a rendelkezés kizárja az állami támogatást tartalmazó gazdasági előny meglétét.

5.3.   Második intézkedés: Az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak nyújtott támogatási intézkedés

| (102) | Németország szerint az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak a 2002. október 15-i határozat értelmében nyújtott, 3,525 millió EUR értékű támogatási intézkedés az eljárási rendelet értelmében tulajdonképpen nem minősül állami támogatásnak vagy legalább létező támogatásnak. Németország azt állítja, hogy ezt az intézkedést az 1993. évi rendelet alapján fogadták el. Németország szerint a rendeletet még az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt (a továbbiakban: az 1994. évi légi közlekedési iránymutatás) (29) megelőzően fogadták el. |
| --- | --- |

(102)

Németország szerint az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH-nak a 2002. október 15-i határozat értelmében nyújtott, 3,525 millió EUR értékű támogatási intézkedés az eljárási rendelet értelmében tulajdonképpen nem minősül állami támogatásnak vagy legalább létező támogatásnak. Németország azt állítja, hogy ezt az intézkedést az 1993. évi rendelet alapján fogadták el. Németország szerint a rendeletet még az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt (a továbbiakban: az 1994. évi légi közlekedési iránymutatás) (29) megelőzően fogadták el.

| (103) | Németország hozzáteszi, hogy a repülőtéri infrastruktúra finanszírozása csak később, az alábbiakat követően minősült állami támogatásnak és vált bizottsági vizsgálat tárgyává: a) a Bizottság 2005-ben elfogadta a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásokat (a továbbiakban: a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás), és b) a Törvényszék és az Európai Unió Bírósága precedensértékű ítéleteket hozott ebben az ágazatban (30). |
| --- | --- |

(103)

Németország hozzáteszi, hogy a repülőtéri infrastruktúra finanszírozása csak később, az alábbiakat követően minősült állami támogatásnak és vált bizottsági vizsgálat tárgyává: a) a Bizottság 2005-ben elfogadta a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásokat (a továbbiakban: a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás), és b) a Törvényszék és az Európai Unió Bírósága precedensértékű ítéleteket hozott ebben az ágazatban (30).

| (104) | Németország ebben a vonatkozásban azt is állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság helytelen jogalapot használt a második intézkedés előzetes értékelése során. Az eljárás megindításáról szóló határozat (31) az 1993. évi rendelet új változatán alapul, amely 2003. január 1-jén, az intézkedés meghozatalát követően lépett hatályba. |
| --- | --- |

(104)

Németország ebben a vonatkozásban azt is állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság helytelen jogalapot használt a második intézkedés előzetes értékelése során. Az eljárás megindításáról szóló határozat (31) az 1993. évi rendelet új változatán alapul, amely 2003. január 1-jén, az intézkedés meghozatalát követően lépett hatályba.

| (105) | Végezetül Németország úgy véli, hogy mivel hatályon kívül helyezték az 1993. évi rendeletet, amely alapján a vizsgált támogatási intézkedést hozták, nem szükséges, hogy a Bizottság érvényesítse az eljárási rendelet rendelkezéseit a meglévő támogatás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(105)

Végezetül Németország úgy véli, hogy mivel hatályon kívül helyezték az 1993. évi rendeletet, amely alapján a vizsgált támogatási intézkedést hozták, nem szükséges, hogy a Bizottság érvényesítse az eljárási rendelet rendelkezéseit a meglévő támogatás vonatkozásában.

5.4.   Harmadik intézkedés: A klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közvetlen támogatás

| (106) | Németország úgy véli, hogy a repülőtérbe történő magánbefektetés mellett az induló szakaszban szükség volt az áthidaló finanszírozásra. Annak vonatkozásában, hogy elengedték az FN GmbH-nak a hitel második részletének visszafizetését, Németország azt az álláspontot képviseli, hogy a klevei körzet szándékosan határozott így, mert az FN GmbH teljesítette a jogi kötelezettségét, és legalább 350 munkahelyet teremtett. |
| --- | --- |

(106)

Németország úgy véli, hogy a repülőtérbe történő magánbefektetés mellett az induló szakaszban szükség volt az áthidaló finanszírozásra. Annak vonatkozásában, hogy elengedték az FN GmbH-nak a hitel második részletének visszafizetését, Németország azt az álláspontot képviseli, hogy a klevei körzet szándékosan határozott így, mert az FN GmbH teljesítette a jogi kötelezettségét, és legalább 350 munkahelyet teremtett.

5.5.   Negyedik intézkedés: az EEL GmbH állami refinanszírozása

| (107) | Németország vitatja, hogy az EEL GmbH refinanszírozása állami művelet, mert csupán az EEL GmbH részvényeseinek tőkeinjekciójáról van szó. Németország rámutat, hogy az EEL GmbH refinanszírozását az állami tulajdonosok és magánbankok végezték. |
| --- | --- |

(107)

Németország vitatja, hogy az EEL GmbH refinanszírozása állami művelet, mert csupán az EEL GmbH részvényeseinek tőkeinjekciójáról van szó. Németország rámutat, hogy az EEL GmbH refinanszírozását az állami tulajdonosok és magánbankok végezték.

| (108) | Németország állítása szerint az eljárás megindításáról szóló határozat kétszer számolja az állítólagos állami támogatást (az FN GmbH refinanszírozása az EEL GmbH által, és az EEL GmbH refinanszírozása az állami részvényesei által), noha azok egyetlen intézkedést jelentenek. Németország emlékeztet rá, hogy a Bizottság lemondott a kettős értékelésről a hasonló Leipzig/Halle ügyben (32). |
| --- | --- |

(108)

Németország állítása szerint az eljárás megindításáról szóló határozat kétszer számolja az állítólagos állami támogatást (az FN GmbH refinanszírozása az EEL GmbH által, és az EEL GmbH refinanszírozása az állami részvényesei által), noha azok egyetlen intézkedést jelentenek. Németország emlékeztet rá, hogy a Bizottság lemondott a kettős értékelésről a hasonló Leipzig/Halle ügyben (32).

| (109) | Németország tagadja, hogy az EEL GmbH részt vett bármilyen gazdasági tevékenységben, és azt állítja, hogy az EEL GmbH ehelyett ideiglenes különleges célú gazdasági egységnek tekintendő, amelyet a repülőtéri infrastruktúra kezelése és fejlesztése céljából hoztak létre. Németország azt az álláspontot képviseli, hogy az EEL GmbH-t azért hozták létre, hogy eredményesebben irányítsa a projektet, mint a két különálló részvényes (a kleve-i körzet és a weeze-i önkormányzat), és hogy átláthatóbban biztosítsa az utóbbi által nyújtott indulási támogatást. Németország szerint egyetlen magánbefektető sem végezte volna el az EEL GmbH tevékenységeit. |
| --- | --- |

(109)

Németország tagadja, hogy az EEL GmbH részt vett bármilyen gazdasági tevékenységben, és azt állítja, hogy az EEL GmbH ehelyett ideiglenes különleges célú gazdasági egységnek tekintendő, amelyet a repülőtéri infrastruktúra kezelése és fejlesztése céljából hoztak létre. Németország azt az álláspontot képviseli, hogy az EEL GmbH-t azért hozták létre, hogy eredményesebben irányítsa a projektet, mint a két különálló részvényes (a kleve-i körzet és a weeze-i önkormányzat), és hogy átláthatóbban biztosítsa az utóbbi által nyújtott indulási támogatást. Németország szerint egyetlen magánbefektető sem végezte volna el az EEL GmbH tevékenységeit.

| (110) | Végezetül Németország hozzáteszi, hogy az EEL GmbH a részvényesei által nyújtott hitelek, illetve az FN GmbH-nak nyújtott hitelek kamatlába közötti különbözetnek köszönhetően működött haszonkulccsal. |
| --- | --- |

(110)

Végezetül Németország hozzáteszi, hogy az EEL GmbH a részvényesei által nyújtott hitelek, illetve az FN GmbH-nak nyújtott hitelek kamatlába közötti különbözetnek köszönhetően működött haszonkulccsal.

5.6.   Az összeegyeztethetőség értékelése

| (111) | Németország kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban alaposan megvizsgálta a támogatási intézkedések megfelelőségét. Hozzáteszi, hogy tekintettel a lent ismertetett ésszerű elvárásokhoz kapcsolódó kérdésekre, a Bizottságnak nem kellene folytatnia a vizsgálatot, és nem kellene foglalkoznia a támogatási intézkedés visszatérítésének kérdésével. Végezetül Németország megállapítja, hogy a Bizottság már engedélyezte a Kassel-Calden repülőtérnek nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyek hasonlóak a Niederrhein-Weeze repülőtérnek nyújtott támogatási intézkedésekhez. Németország ebből azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottságnak ki kellene mondania, hogy ez utóbbiak összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(111)

Németország kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban alaposan megvizsgálta a támogatási intézkedések megfelelőségét. Hozzáteszi, hogy tekintettel a lent ismertetett ésszerű elvárásokhoz kapcsolódó kérdésekre, a Bizottságnak nem kellene folytatnia a vizsgálatot, és nem kellene foglalkoznia a támogatási intézkedés visszatérítésének kérdésével. Végezetül Németország megállapítja, hogy a Bizottság már engedélyezte a Kassel-Calden repülőtérnek nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyek hasonlóak a Niederrhein-Weeze repülőtérnek nyújtott támogatási intézkedésekhez. Németország ebből azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottságnak ki kellene mondania, hogy ez utóbbiak összeegyeztethetők a belső piaccal.

5.7.   A jogos elvárás elve

| (112) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország megismétli a jogos elvárás elvével kapcsolatos korábbi érvelését. Németország szerint a Bizottság 2009 júliusában tájékoztatta (33), hogy nem áll szándékában tovább vizsgálni az ügyet, és ezáltal jogos elvárásokat teremtett. Németország azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottságot ezután kötötte a gondos ügyintézés elve, és le kellett volna zárnia az előzetes vizsgálatot. Németország az álláspontja alátámasztására azt állítja, hogy az Európai Unió Bírósága a Salzgitter ügyben
   (34) kimondta, hogy az a tény, hogy a Bizottság késlekedik ellenőrzési jogköreinek gyakorlásával és az állami támogatás visszatéríttetésének elrendelésével, a visszatéríttetési határozatot csak olyan kivételes esetekben teszi jogellenessé (mint ez a mostani), mint a Bizottság nyilvánvaló mulasztása és gondossági kötelezettségének nyilvánvaló megsértése. |
| --- | --- |

(112)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország megismétli a jogos elvárás elvével kapcsolatos korábbi érvelését. Németország szerint a Bizottság 2009 júliusában tájékoztatta (33), hogy nem áll szándékában tovább vizsgálni az ügyet, és ezáltal jogos elvárásokat teremtett. Németország azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottságot ezután kötötte a gondos ügyintézés elve, és le kellett volna zárnia az előzetes vizsgálatot. Németország az álláspontja alátámasztására azt állítja, hogy az Európai Unió Bírósága a Salzgitter ügyben
   (34) kimondta, hogy az a tény, hogy a Bizottság késlekedik ellenőrzési jogköreinek gyakorlásával és az állami támogatás visszatéríttetésének elrendelésével, a visszatéríttetési határozatot csak olyan kivételes esetekben teszi jogellenessé (mint ez a mostani), mint a Bizottság nyilvánvaló mulasztása és gondossági kötelezettségének nyilvánvaló megsértése.

| (113) | Németország szerint a Bizottság hivatalos vizsgálata nem vett figyelembe olyan bizottsági aktusokat, mint a 2005. évi Konver II határozat (14,9 millió ECU-t biztosítottak korábbi észak-rajna–vesztfáliai katonai repülőterek átalakítására) és az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv (35), amely egyértelműen megköveteli az új repülőtéri infrastruktúra kiépítését. |
| --- | --- |

(113)

Németország szerint a Bizottság hivatalos vizsgálata nem vett figyelembe olyan bizottsági aktusokat, mint a 2005. évi Konver II határozat (14,9 millió ECU-t biztosítottak korábbi észak-rajna–vesztfáliai katonai repülőterek átalakítására) és az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv (35), amely egyértelműen megköveteli az új repülőtéri infrastruktúra kiépítését.

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

6.1.   Flughafen Düsseldorf GmbH

| (114) | A Flughafen Düsseldorf GmbH (a továbbiakban: Flughafen Düsseldorf), a düsseldorfi repülőtér üzemeltetője azt az álláspontot képviseli, hogy a vizsgálat tárgyát képező négy intézkedés befolyásolta a versenyt az egységes piacon, és összeegyeztethetetlenek kell minősíteni őket. A Flughafen Düsseldorf szerint a Niederrhein-Weeze forgalma kevesebb mint tíz év alatt a tízszeresére nőtt csak azért, mert a repülőtér költségeit az állam támogatásával mesterségesen csökkentették. A Niederrhein-Weeze repülőtér működésének megkezdése miatt a Ryanair a marketingkampánya során jogtalanul használta a Düsseldorf márkát, amivel félrevezette és Niederrhein-Weeze-be irányította a potenciális utasokat a Flughafen Düsseldorf kárára. |
| --- | --- |

(114)

A Flughafen Düsseldorf GmbH (a továbbiakban: Flughafen Düsseldorf), a düsseldorfi repülőtér üzemeltetője azt az álláspontot képviseli, hogy a vizsgálat tárgyát képező négy intézkedés befolyásolta a versenyt az egységes piacon, és összeegyeztethetetlenek kell minősíteni őket. A Flughafen Düsseldorf szerint a Niederrhein-Weeze forgalma kevesebb mint tíz év alatt a tízszeresére nőtt csak azért, mert a repülőtér költségeit az állam támogatásával mesterségesen csökkentették. A Niederrhein-Weeze repülőtér működésének megkezdése miatt a Ryanair a marketingkampánya során jogtalanul használta a Düsseldorf márkát, amivel félrevezette és Niederrhein-Weeze-be irányította a potenciális utasokat a Flughafen Düsseldorf kárára.

6.2.   Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

| (115) | A Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (a továbbiakban: Niederrheinische IHK), a helyi kereskedelmi és iparkamara rámutat, hogy a katonai repülőtér bezárása 400 munkahely elvesztésével és hozzávetőleg évi 100 millió EUR jövedelemkieséssel járt a körzet számára, ezzel szemben a Niederrhein-Weeze repülőtér üzleti fejlesztése rendkívül pozitív volt, és több mint 1 200 munkahelyet teremtettek a régióban. A Niederrheinische IHK továbbá megjegyzi, hogy a repülőtér a 2003. évi üzleti tervnek megfelelően növekedett, és a tartomány harmadik legnagyobb regionális repülőterévé vált. Az utasforgalomban nemrégiben bekövetkezett visszaesés főként a légiutas-adó németországi bevezetésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(115)

A Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (a továbbiakban: Niederrheinische IHK), a helyi kereskedelmi és iparkamara rámutat, hogy a katonai repülőtér bezárása 400 munkahely elvesztésével és hozzávetőleg évi 100 millió EUR jövedelemkieséssel járt a körzet számára, ezzel szemben a Niederrhein-Weeze repülőtér üzleti fejlesztése rendkívül pozitív volt, és több mint 1 200 munkahelyet teremtettek a régióban. A Niederrheinische IHK továbbá megjegyzi, hogy a repülőtér a 2003. évi üzleti tervnek megfelelően növekedett, és a tartomány harmadik legnagyobb regionális repülőterévé vált. Az utasforgalomban nemrégiben bekövetkezett visszaesés főként a légiutas-adó németországi bevezetésének tulajdonítható.

6.3.   Erlebe-Fernreisen és Atlasreisen

| (116) | Az Erlebe-Fernreisen GmbH (a továbbiakban: Erlebe-Fernreisen) és az Atlasreisen Partnerunternehmen (a továbbiakban: Atlasreisen), két helyi utazási iroda támogatja a Niederrhein-Weeze álláspontját. Az Erlebe-Fernreisen úgy véli, hogy a katonai repülőtér felújítása és a Niederrhein-Weeze repülőtér vezetőségével való együttműködés fokozta a növekedését. Az Atlasreisen emlékeztet rá, hogy a repülőtér képes volt sikerrel venni a nehéz engedélyeztetési eljárást és a légiutas-adó németországi bevezetését. |
| --- | --- |

(116)

Az Erlebe-Fernreisen GmbH (a továbbiakban: Erlebe-Fernreisen) és az Atlasreisen Partnerunternehmen (a továbbiakban: Atlasreisen), két helyi utazási iroda támogatja a Niederrhein-Weeze álláspontját. Az Erlebe-Fernreisen úgy véli, hogy a katonai repülőtér felújítása és a Niederrhein-Weeze repülőtér vezetőségével való együttműködés fokozta a növekedését. Az Atlasreisen emlékeztet rá, hogy a repülőtér képes volt sikerrel venni a nehéz engedélyeztetési eljárást és a légiutas-adó németországi bevezetését.

6.4.   Agello

| (117) | Az Agello Service GmbH (a továbbiakban: Agello) repülőtéri szolgáltató úgy véli, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér a sikeres üzleti fejlesztésnek köszönhetően a tartomány harmadik legnagyobb regionális repülőterévé vált, és ezt sikeres európai projektnek tartja. Véleménye szerint az utasforgalomban nemrégiben bekövetkezett visszaesés főként a légiutas-adó németországi bevezetésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(117)

Az Agello Service GmbH (a továbbiakban: Agello) repülőtéri szolgáltató úgy véli, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér a sikeres üzleti fejlesztésnek köszönhetően a tartomány harmadik legnagyobb regionális repülőterévé vált, és ezt sikeres európai projektnek tartja. Véleménye szerint az utasforgalomban nemrégiben bekövetkezett visszaesés főként a légiutas-adó németországi bevezetésének tulajdonítható.

6.5.   Pro:niederrhein

| (118) | A Pro:niederrhein, egy helyi polgárokból álló, a Niederrhein-Weeze repülőteret támogató csoport úgy véli, hogy a vizsgált intézkedések nem jogellenesek, és a repülőtér fontos szerepet tölt be a régióban, ahogy arra a több mint 20 000 személy által aláírt 2006. évi petíció is rávilágított. |
| --- | --- |

(118)

A Pro:niederrhein, egy helyi polgárokból álló, a Niederrhein-Weeze repülőteret támogató csoport úgy véli, hogy a vizsgált intézkedések nem jogellenesek, és a repülőtér fontos szerepet tölt be a régióban, ahogy arra a több mint 20 000 személy által aláírt 2006. évi petíció is rávilágított.

6.6.   Tower Company és STI

| (119) | A Tower Company GmbH (a továbbiakban: Tower Company), a repülésbiztonságért felelős repülőtéri szolgáltató és az STI Security Training International GmbH (a továbbiakban: STI), az utas-ellenőrzési szolgáltató úgy véli, hogy a repülőtér bezárása esetén a repülőtér közszolgálati tevékenysége nem helyezhető át máshová. Felszólítja a Bizottságot, hogy az értékelés során vegye figyelembe a foglalkoztatottság kérdését. |
| --- | --- |

(119)

A Tower Company GmbH (a továbbiakban: Tower Company), a repülésbiztonságért felelős repülőtéri szolgáltató és az STI Security Training International GmbH (a továbbiakban: STI), az utas-ellenőrzési szolgáltató úgy véli, hogy a repülőtér bezárása esetén a repülőtér közszolgálati tevékenysége nem helyezhető át máshová. Felszólítja a Bizottságot, hogy az értékelés során vegye figyelembe a foglalkoztatottság kérdését.

6.7.   Serve2fly és I-Punkt

| (120) | A Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (a továbbiakban: Serve2fly), a repülőtér földi kiszolgálással foglalkozó szolgáltatója és az I-Punkt GmbH (a továbbiakban: I-Punkt), egy helyi építőipari vállalkozás szerint a Niederrhein-Weeze repülőtér üzleti fejlődése rendkívül pozitív következményekkel járt, és több mint 1 000 munkahelyet teremtett Észak-Rajna–Vesztfália ezen kevésbé fejlett részében. A Serve2fly azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő álláspontok ellentétesek a Bizottság saját iránymutatásaival, mert akadályozzák a helyi repülőterek piaci versenyét. A Serve2fly emlékeztet azokra a kedvezőtlen külső eseményekre, amelyekkel a repülőtérnek meg kellett birkóznia, és felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(120)

A Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (a továbbiakban: Serve2fly), a repülőtér földi kiszolgálással foglalkozó szolgáltatója és az I-Punkt GmbH (a továbbiakban: I-Punkt), egy helyi építőipari vállalkozás szerint a Niederrhein-Weeze repülőtér üzleti fejlődése rendkívül pozitív következményekkel járt, és több mint 1 000 munkahelyet teremtett Észak-Rajna–Vesztfália ezen kevésbé fejlett részében. A Serve2fly azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő álláspontok ellentétesek a Bizottság saját iránymutatásaival, mert akadályozzák a helyi repülőterek piaci versenyét. A Serve2fly emlékeztet azokra a kedvezőtlen külső eseményekre, amelyekkel a repülőtérnek meg kellett birkóznia, és felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezeket.

6.8.   Gaetan Data

| (121) | A Gaetan Data GmbH (a továbbiakban: Gaetan Data), egy helyi képzési cég azt állítja, hogy a repülőtér egyedülálló lehetőséget jelent a repülőtéri képzés vonatkozásában, és felveti, hogy a Bizottság gyorsan tisztázza az ügyet. |
| --- | --- |

(121)

A Gaetan Data GmbH (a továbbiakban: Gaetan Data), egy helyi képzési cég azt állítja, hogy a repülőtér egyedülálló lehetőséget jelent a repülőtéri képzés vonatkozásában, és felveti, hogy a Bizottság gyorsan tisztázza az ügyet.

6.9.   Van Boekel, RAS és SOV

| (122) | A Van Boekel GmbH (a továbbiakban: Van Boekel), egy helyi, többek között az útépítésben és a tájépítészetben érdekelt helyi vállalkozás, a Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (a továbbiakban: RAS), a repülőgépüzemanyag-szolgáltató, és a Schilling Omnibusverkehr GmbH (a továbbiakban: SOV), a Köln, illetve Düsseldorf és a Niederrhein-Weeze közötti buszjáratokat üzemeltető vállalkozás azt állítja, hogy a repülőtér már nyereséges magánrepülőtér valódi európai dimenzióval. |
| --- | --- |

(122)

A Van Boekel GmbH (a továbbiakban: Van Boekel), egy helyi, többek között az útépítésben és a tájépítészetben érdekelt helyi vállalkozás, a Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (a továbbiakban: RAS), a repülőgépüzemanyag-szolgáltató, és a Schilling Omnibusverkehr GmbH (a továbbiakban: SOV), a Köln, illetve Düsseldorf és a Niederrhein-Weeze közötti buszjáratokat üzemeltető vállalkozás azt állítja, hogy a repülőtér már nyereséges magánrepülőtér valódi európai dimenzióval.

6.10.   NRN Energie

| (123) | Az NRN Energie GmbH (a továbbiakban: NRN Energie) azt állítja, hogy a repülőteret magánbefektető finanszírozta, szemben az eindhoveni repülőtérrel, amely számíthatott a katonai műveletek Hollandia általi további finanszírozására. Az állami részvételt illetően az NRN Energie úgy véli, hogy az állami hiteleket a piaci feltételeknek megfelelően nyújtották. Az NRN Energie osztja Németország aggodalmait a jogos elvárás elvének megsértésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(123)

Az NRN Energie GmbH (a továbbiakban: NRN Energie) azt állítja, hogy a repülőteret magánbefektető finanszírozta, szemben az eindhoveni repülőtérrel, amely számíthatott a katonai műveletek Hollandia általi további finanszírozására. Az állami részvételt illetően az NRN Energie úgy véli, hogy az állami hiteleket a piaci feltételeknek megfelelően nyújtották. Az NRN Energie osztja Németország aggodalmait a jogos elvárás elvének megsértésével kapcsolatban.

6.11.   KPP

| (124) | A KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (a továbbiakban: KPP), egy adótanácsadó cég utal az FN GmbH 2010. évi jelentős tőkemegtérülésére ([10–20] %). A KPP azt állítja, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelek jelentős részben mintegy saját tőkének tekintendők, és 100 %-ban fedezettel biztosították őket. |
| --- | --- |

(124)

A KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (a továbbiakban: KPP), egy adótanácsadó cég utal az FN GmbH 2010. évi jelentős tőkemegtérülésére ([10–20] %). A KPP azt állítja, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelek jelentős részben mintegy saját tőkének tekintendők, és 100 %-ban fedezettel biztosították őket.

6.12.   A klevei körzet

| (125) | A klevei körzet támogatja Németország valamennyi észrevételét, különösen a jogos elvárás elvének megsértésével kapcsolatban. Emellett hangsúlyozza, hogy Észak-Rajna–Vesztfáliában, Európa egyik legsűrűbben lakott térségében egyre növekszik a regionális repülőterek iránti igény, amelyet a közeli és szinte telített düsseldorfi repülőtér nem tud teljes mértékben kielégíteni. A klevei körzet hozzáteszi, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér finanszírozása szigorúan megfelel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatásnak, hiszen (2007-tel bezárólag) D kategóriás repülőtérnek minősült. |
| --- | --- |

(125)

A klevei körzet támogatja Németország valamennyi észrevételét, különösen a jogos elvárás elvének megsértésével kapcsolatban. Emellett hangsúlyozza, hogy Észak-Rajna–Vesztfáliában, Európa egyik legsűrűbben lakott térségében egyre növekszik a regionális repülőterek iránti igény, amelyet a közeli és szinte telített düsseldorfi repülőtér nem tud teljes mértékben kielégíteni. A klevei körzet hozzáteszi, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtér finanszírozása szigorúan megfelel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatásnak, hiszen (2007-tel bezárólag) D kategóriás repülőtérnek minősült.

6.13.   FN GmbH

| (126) | Az FN GmbH támogatja Németország valamennyi észrevételét az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban, és hozzájárult azokhoz. Az FN GmbH hangsúlyozza, hogy nem minősülnek állami támogatásnak a vizsgált intézkedések, nevezetesen az EEL GmbH által nyújtott hitelek, amelyeket piaci feltételek mellett biztosítottak. Az FN GmbH szerint a repülőtéri infrastruktúrába történt rendkívül jelentős mértékű beruházás ([50–100] millió EUR) ellenére az FN GmbH fenn tudta tartani a saját tőke magas arányát ([20–50] % fölött), és a vizsgált pénzügyi intézkedések arányát képes volt a teljes finanszírozási összeg kevesebb mint [20–50] %-ára szorítani. Az FN GmbH hozzáteszi, hogy a forgalmi adatok és a működési nyereség is emelkedett az üzemeltetés 2003-ban történt megkezdése óta, így a vállalkozás 2007 óta minden évben nyereséges. Az FN GmbH ezen túlmenően megállapítja, hogy a működési bevételek tovább emelkednek, és nagymértékben meghaladják a működési költségeket, amelyek stabilak maradnak. Az FN GmbH szerint ez a megbízható teljesítmény még jobb lenne, ha a közszolgálati kiadásokhoz kapcsolódó költségeket nem vennék bele az eredménykimutatásba. |
| --- | --- |

(126)

Az FN GmbH támogatja Németország valamennyi észrevételét az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban, és hozzájárult azokhoz. Az FN GmbH hangsúlyozza, hogy nem minősülnek állami támogatásnak a vizsgált intézkedések, nevezetesen az EEL GmbH által nyújtott hitelek, amelyeket piaci feltételek mellett biztosítottak. Az FN GmbH szerint a repülőtéri infrastruktúrába történt rendkívül jelentős mértékű beruházás ([50–100] millió EUR) ellenére az FN GmbH fenn tudta tartani a saját tőke magas arányát ([20–50] % fölött), és a vizsgált pénzügyi intézkedések arányát képes volt a teljes finanszírozási összeg kevesebb mint [20–50] %-ára szorítani. Az FN GmbH hozzáteszi, hogy a forgalmi adatok és a működési nyereség is emelkedett az üzemeltetés 2003-ban történt megkezdése óta, így a vállalkozás 2007 óta minden évben nyereséges. Az FN GmbH ezen túlmenően megállapítja, hogy a működési bevételek tovább emelkednek, és nagymértékben meghaladják a működési költségeket, amelyek stabilak maradnak. Az FN GmbH szerint ez a megbízható teljesítmény még jobb lenne, ha a közszolgálati kiadásokhoz kapcsolódó költségeket nem vennék bele az eredménykimutatásba.

| (127) | Az FN GmbH hangsúlyozza, hogy nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás, és valamennyi hitelt piaci feltételek mellett nyújtották. Az FN GmbH állítása szerint az adott hitelosztály esetében az EEL GmbH által nyújtott hitelek vonatkozásában megállapított kamatlábak magasabbak, mint a Bundesbank kamatlábai az új, fedezettel biztosított hitelek esetén vagy a Pfandbriefindex (36) kamatlábai (valamint a szokásos, 80–120 bázispont értékű kamatfelár). |
| --- | --- |

(127)

Az FN GmbH hangsúlyozza, hogy nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás, és valamennyi hitelt piaci feltételek mellett nyújtották. Az FN GmbH állítása szerint az adott hitelosztály esetében az EEL GmbH által nyújtott hitelek vonatkozásában megállapított kamatlábak magasabbak, mint a Bundesbank kamatlábai az új, fedezettel biztosított hitelek esetén vagy a Pfandbriefindex (36) kamatlábai (valamint a szokásos, 80–120 bázispont értékű kamatfelár).

6.14.   Egyéb harmadik felek

| (128) | Öt személy kétségbe vonja az alábbiakat:






  a) | a Németország által szolgáltatott információk az EEL GmbH-nak és az FN GmbH-nak nyújtott valós összegeket tartalmazzák; |
| --- | --- | --- |

(128)

Öt személy kétségbe vonja az alábbiakat:

a)

a Németország által szolgáltatott információk az EEL GmbH-nak és az FN GmbH-nak nyújtott valós összegeket tartalmazzák;

| b) | a repülőtér képes volt állami hitelek nélkül fennmaradni; |
| --- | --- |

b)

a repülőtér képes volt állami hitelek nélkül fennmaradni;

| c) | nem létezett működő pénzügyi piac, amely képes volt finanszírozni a Niederrhein-Weeze repülőtérhez hasonló projekteket; |
| --- | --- |

c)

nem létezett működő pénzügyi piac, amely képes volt finanszírozni a Niederrhein-Weeze repülőtérhez hasonló projekteket;

| d) | az FN GmbH abban a helyzetben lesz 2016-ban, hogy valamennyi hitelt és kamatot időben vissza tud fizetni; az érdekelt harmadik felek ebben a tekintetben azt állítják, hogy Németországot kényszerítenék a 2011-ben felmerült hitel–tőke konverzió elfogadására, amely jogszerűtlen támogatásnak minősülne, illetve olyan tevékenységet jelentene, amelyet egyetlen magánbefektető sem vállalna fel; |
| --- | --- |

d)

az FN GmbH abban a helyzetben lesz 2016-ban, hogy valamennyi hitelt és kamatot időben vissza tud fizetni; az érdekelt harmadik felek ebben a tekintetben azt állítják, hogy Németországot kényszerítenék a 2011-ben felmerült hitel–tőke konverzió elfogadására, amely jogszerűtlen támogatásnak minősülne, illetve olyan tevékenységet jelentene, amelyet egyetlen magánbefektető sem vállalna fel;

| e) | a Németország által az FN GmbH esetén felszámolt kamatok megfelelnek a piaci viszonyoknak; |
| --- | --- |

e)

a Németország által az FN GmbH esetén felszámolt kamatok megfelelnek a piaci viszonyoknak;

| f) | az FN GmbH 350 munkahelyet teremtett (ez volt Németország előfeltétele ahhoz, hogy az FN GmbH-nak 2004-ben ne kelljen visszafizetnie a [2–5] millió EUR nagyságú második részletet); |
| --- | --- |

f)

az FN GmbH 350 munkahelyet teremtett (ez volt Németország előfeltétele ahhoz, hogy az FN GmbH-nak 2004-ben ne kelljen visszafizetnie a [2–5] millió EUR nagyságú második részletet);

| g) | az FN GmbH-nak nyújtott hitelek esetében az Airport Network B.V. által biztosított fedezetek valódi értéke magas (37), |
| --- | --- |

g)

az FN GmbH-nak nyújtott hitelek esetében az Airport Network B.V. által biztosított fedezetek valódi értéke magas (37),

| h) | valamely befektető vállalta volna a kockázatot, és hitelt adott volna egy olyan repülőtérnek, amely nem rendelkezett kezdettől fogva működési engedéllyel. |
| --- | --- |

h)

valamely befektető vállalta volna a kockázatot, és hitelt adott volna egy olyan repülőtérnek, amely nem rendelkezett kezdettől fogva működési engedéllyel.

7.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIRE

| (129) | Németország úgy véli, hogy a Kleinschnittger úr által említett érvek nem használhatók fel jogosan az eljárás során, mert a klevei körzet közgyűlésének tanácskozásain említett bizalmas információkat érintenek, amelyeket jogszerűtlenül szereztek és továbbítottak a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(129)

Németország úgy véli, hogy a Kleinschnittger úr által említett érvek nem használhatók fel jogosan az eljárás során, mert a klevei körzet közgyűlésének tanácskozásain említett bizalmas információkat érintenek, amelyeket jogszerűtlenül szereztek és továbbítottak a Bizottságnak.

| (130) | Az egyes személyek által tett észrevételek vonatkozásában Németország utal az 5. szakaszban összegzett, 2013. március 18-i és 2013. augusztus 19-i beadványára. |
| --- | --- |

(130)

Az egyes személyek által tett észrevételek vonatkozásában Németország utal az 5. szakaszban összegzett, 2013. március 18-i és 2013. augusztus 19-i beadványára.

8.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

| (131) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(131)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (132) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmozódó jellegűek. Annak megállapításához tehát, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül-e, a következő négy feltétel mindegyikének teljesülnie kell: A pénzügyi támogatás(t):






  — | az állam nyújtja, vagy állami forrásokból nyújtják, |
| --- | --- | --- |

(132)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmozódó jellegűek. Annak megállapításához tehát, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül-e, a következő négy feltétel mindegyikének teljesülnie kell: A pénzügyi támogatás(t):

—

az állam nyújtja, vagy állami forrásokból nyújtják,

| — | előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy előnyben részesíti bizonyos áruk termelését, |
| --- | --- |

—

előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy előnyben részesíti bizonyos áruk termelését,

| — | torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és |
| --- | --- |

—

torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és

| — | érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

—

érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (133) | A jelenlegi esetben Németország azzal érvel, hogy az EEL GmbH és a részvényesei következetesen ésszerű piacgazdasági szereplőként jártak el, amelyek a nyereségességet tartották szem előtt, és a vizsgált intézkedések nem jártak olyan gazdasági előnnyel, amilyenekhez a vállalkozás normál piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá. Amennyiben ez az érvelés helytálló, Németország intézkedései nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(133)

A jelenlegi esetben Németország azzal érvel, hogy az EEL GmbH és a részvényesei következetesen ésszerű piacgazdasági szereplőként jártak el, amelyek a nyereségességet tartották szem előtt, és a vizsgált intézkedések nem jártak olyan gazdasági előnnyel, amilyenekhez a vállalkozás normál piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá. Amennyiben ez az érvelés helytálló, Németország intézkedései nem minősülnek állami támogatásnak.

8.1.   A jogos elvárás elve

| (134) | Németország állításai ellenére a Bizottság nem teremtett jogos elvárásokat az előzetes vizsgálat lezárását illetően. Először is nem releváns az az állítás, hogy a Bizottság tétlen volt. A Demesa és Territorio Histórico de Álava kontra Bizottság
   (38) egyesített ügyben a Bíróság megerősítette, hogy a látszólagos tétlenség irreleváns, ha egy támogatási intézkedés kapcsán nem történt meg az értesítés. Mivel Németország nem értesítette a Bizottságot a támogatásról (lásd a (247) preambulumbekezdést), nem élhet jogos elvárásokkal. A Bizottság megállapítja, hogy a Salzgitter ügy ítélkezési gyakorlatára való hivatkozás nem releváns, mert ez az ítélet csak a visszafizetési időszakra vonatkozik egy bizottsági határozat által összeegyeztethetetlennek minősített támogatás esetében, nem pedig a Németország észrevételeiben szereplő előzetes vizsgálati időszakra. Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy mivel soha nem tájékoztatta Németországot a szóban forgó ügy lezárásáról, jogában áll lefolytatni a hivatalos vizsgálatot. |
| --- | --- |

(134)

Németország állításai ellenére a Bizottság nem teremtett jogos elvárásokat az előzetes vizsgálat lezárását illetően. Először is nem releváns az az állítás, hogy a Bizottság tétlen volt. A Demesa és Territorio Histórico de Álava kontra Bizottság
   (38) egyesített ügyben a Bíróság megerősítette, hogy a látszólagos tétlenség irreleváns, ha egy támogatási intézkedés kapcsán nem történt meg az értesítés. Mivel Németország nem értesítette a Bizottságot a támogatásról (lásd a (247) preambulumbekezdést), nem élhet jogos elvárásokkal. A Bizottság megállapítja, hogy a Salzgitter ügy ítélkezési gyakorlatára való hivatkozás nem releváns, mert ez az ítélet csak a visszafizetési időszakra vonatkozik egy bizottsági határozat által összeegyeztethetetlennek minősített támogatás esetében, nem pedig a Németország észrevételeiben szereplő előzetes vizsgálati időszakra. Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy mivel soha nem tájékoztatta Németországot a szóban forgó ügy lezárásáról, jogában áll lefolytatni a hivatalos vizsgálatot.

8.2.   Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (135) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapítja, hogy nem zárható ki, hogy az FN GmbH nehéz helyzetben lévő vállalkozás. Ugyanakkor a Németország által adott információkat tekintve a Bizottság azon a véleményén van, hogy az FN GmbH pénzügyi helyzete idővel javult:






  a) | a vállalkozás a működésének megkezdését követő öt éven belül képes volt pozitív pénzforgalmat generálni (lásd az 5. táblázatot), és nyereséget termelt 2010 (a legutolsó vizsgált intézkedés éve) végéig; |
| --- | --- | --- |

(135)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapítja, hogy nem zárható ki, hogy az FN GmbH nehéz helyzetben lévő vállalkozás. Ugyanakkor a Németország által adott információkat tekintve a Bizottság azon a véleményén van, hogy az FN GmbH pénzügyi helyzete idővel javult:

a)

a vállalkozás a működésének megkezdését követő öt éven belül képes volt pozitív pénzforgalmat generálni (lásd az 5. táblázatot), és nyereséget termelt 2010 (a legutolsó vizsgált intézkedés éve) végéig;

| b) | a vállalkozás mindig élvezte a magánrészvényesei támogatását (lásd a (72) preambulumbekezdést), és végül kereskedelmi banki hitelt tudott felvenni (lásd a (73) preambulumbekezdést); |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás mindig élvezte a magánrészvényesei támogatását (lásd a (72) preambulumbekezdést), és végül kereskedelmi banki hitelt tudott felvenni (lásd a (73) preambulumbekezdést);

| c) | az FN GmbH vezetősége ebben az időszakban soha nem tervezte, hogy csődeljárást kér. |
| --- | --- |

c)

az FN GmbH vezetősége ebben az időszakban soha nem tervezte, hogy csődeljárást kér.

| (136) | A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a vállalkozás soha nem volt a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontjában említett alábbi helyzetben: „képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét”. A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FN GmbH nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a vállalkozás soha nem volt a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontjában említett alábbi helyzetben: „képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét”. A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FN GmbH nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

8.3.   A támogatás megléte az FN GmbH-nak nyújtott hitelek vonatkozásában (első intézkedés)

8.3.1.   A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma

| (137) | A repülőterek fejlesztése nem túl sokkal ezelőttig pusztán területi szempontok alapján történt vagy bizonyos esetekben a katonai követelményeknek megfelelően. Üzemeltetésük a közigazgatás keretében, nem pedig gazdasági vállalkozások keretén belül történt. A repülőterek és a repülőterek üzemeltetői közötti verseny is korlátozott volt, és fokozatosan fejlődött. |
| --- | --- |

(137)

A repülőterek fejlesztése nem túl sokkal ezelőttig pusztán területi szempontok alapján történt vagy bizonyos esetekben a katonai követelményeknek megfelelően. Üzemeltetésük a közigazgatás keretében, nem pedig gazdasági vállalkozások keretén belül történt. A repülőterek és a repülőterek üzemeltetői közötti verseny is korlátozott volt, és fokozatosan fejlődött.

| (138) | Az utóbb években azonban megváltozott a helyzet. Néhány esetben talán még tartják magukat ezek a területfejlesztési megfontolások és igazgatási struktúrák, de a repülőterek többsége a kereskedelmi jog hatálya alá tartozik, hogy piaci feltételek mellett működjenek az egyre inkább a verseny által jellemzett környezetben. A magánszektorra való átruházás rendszerint privatizáció vagy a tőke folyamatos megnyitása formájában történt. Az utóbbi években a magántőke-befektetési vállalatok, valamint a befektetési és nyugdíjalapok nagy érdeklődést tanúsítottak a repülőterek felvásárlása iránt, ahogy azt a szóban forgó eset is mutatja. |
| --- | --- |

(138)

Az utóbb években azonban megváltozott a helyzet. Néhány esetben talán még tartják magukat ezek a területfejlesztési megfontolások és igazgatási struktúrák, de a repülőterek többsége a kereskedelmi jog hatálya alá tartozik, hogy piaci feltételek mellett működjenek az egyre inkább a verseny által jellemzett környezetben. A magánszektorra való átruházás rendszerint privatizáció vagy a tőke folyamatos megnyitása formájában történt. Az utóbbi években a magántőke-befektetési vállalatok, valamint a befektetési és nyugdíjalapok nagy érdeklődést tanúsítottak a repülőterek felvásárlása iránt, ahogy azt a szóban forgó eset is mutatja.

| (139) | Ahogy a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági iránymutatás (a továbbiakban: a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás) (39) 44. pontjában olvasható, a repülőtéri ágazat piaci erőinek fokozatos fejlődése nem teszi lehetővé annak pontos meghatározását, mikortól tekinthető egy repülőtér üzemeltetése kétséget kizáróan gazdasági tevékenységnek. Az uniós bíróságok azonban elismerték a repülőtéri tevékenységek jellegében bekövetkezett fejlődést. A Lipcse–Halle repülőtér
   (40) ügyében a Törvényszék azt az álláspontot képviselte, hogy az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet napjától kezdve a repülőtéri infrastruktúra finanszírozása nem vonható ki tovább az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása alól. Következésképpen az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet elfogadásától kezdődően (2000. december 12.) a repülőtéri infrastruktúra kiépítését és üzemeltetését olyan feladatnak kell tekinteni, amely az állami támogatások ellenőrzésének hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(139)

Ahogy a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági iránymutatás (a továbbiakban: a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás) (39) 44. pontjában olvasható, a repülőtéri ágazat piaci erőinek fokozatos fejlődése nem teszi lehetővé annak pontos meghatározását, mikortól tekinthető egy repülőtér üzemeltetése kétséget kizáróan gazdasági tevékenységnek. Az uniós bíróságok azonban elismerték a repülőtéri tevékenységek jellegében bekövetkezett fejlődést. A Lipcse–Halle repülőtér
   (40) ügyében a Törvényszék azt az álláspontot képviselte, hogy az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet napjától kezdve a repülőtéri infrastruktúra finanszírozása nem vonható ki tovább az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása alól. Következésképpen az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet elfogadásától kezdődően (2000. december 12.) a repülőtéri infrastruktúra kiépítését és üzemeltetését olyan feladatnak kell tekinteni, amely az állami támogatások ellenőrzésének hatáskörébe tartozik.

| (140) | A jelenlegi esetben az EEL GmbH által az FN GmbH-nak juttatott különböző, a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező, a Niederrhein-Weeze repülőtér építésének finanszírozására szolgáló hiteleket 2003-tól kezdődően nyújtották, azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítéletet követően. Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogában áll megvizsgálni az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott valamennyi hitelt. |
| --- | --- |

(140)

A jelenlegi esetben az EEL GmbH által az FN GmbH-nak juttatott különböző, a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező, a Niederrhein-Weeze repülőtér építésének finanszírozására szolgáló hiteleket 2003-tól kezdődően nyújtották, azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítéletet követően. Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogában áll megvizsgálni az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott valamennyi hitelt.

8.3.2.   Állami források és az államnak való tulajdoníthatóság

| (141) | Az állami támogatások fogalma magában foglal minden olyan állami forrásokból finanszírozott, közvetve vagy közvetlenül nyújtott előnyt, amelyet maga az állam vagy egy állami felhatalmazással rendelkező közvetítő szerve nyújt. |
| --- | --- |

(141)

Az állami támogatások fogalma magában foglal minden olyan állami forrásokból finanszírozott, közvetve vagy közvetlenül nyújtott előnyt, amelyet maga az állam vagy egy állami felhatalmazással rendelkező közvetítő szerve nyújt.

| (142) | A jelenlegi esetben a támogatást nyújtó EEL GmbH teljes mértékben állami szervek, azaz részben a klevei körzet, részben a weezei önkormányzat tulajdonában van. Ezért a tagállamok és a közvállalkozások, valamint bizonyos vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 2006/111/EK bizottsági irányelv (41) 2. cikkének b) pontja értelmében közvállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(142)

A jelenlegi esetben a támogatást nyújtó EEL GmbH teljes mértékben állami szervek, azaz részben a klevei körzet, részben a weezei önkormányzat tulajdonában van. Ezért a tagállamok és a közvállalkozások, valamint bizonyos vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 2006/111/EK bizottsági irányelv (41) 2. cikkének b) pontja értelmében közvállalkozásnak minősül.

| (143) | A klevei körzet és a weezei önkormányzat ebben az időszakban fennálló meghatározó befolyása egyértelműen látszik a részesedés szerkezetében, hiszen a klevei körzet (52 %) és a weezei önkormányzat (48 %) az EEL GmbH egyedüli részvényese. Ezenkívül az EEL GmbH igazgatótanácsát a hatóságok két képviselője, nevezetesen a weezei polgármester és a klevei körzet Landratja alkotja. |
| --- | --- |

(143)

A klevei körzet és a weezei önkormányzat ebben az időszakban fennálló meghatározó befolyása egyértelműen látszik a részesedés szerkezetében, hiszen a klevei körzet (52 %) és a weezei önkormányzat (48 %) az EEL GmbH egyedüli részvényese. Ezenkívül az EEL GmbH igazgatótanácsát a hatóságok két képviselője, nevezetesen a weezei polgármester és a klevei körzet Landratja alkotja.

| (144) | A hatóságoknak az EEL GmbH feletti döntő befolyása egyúttal pénzügyi jellegű is abból a fent említett tényből kifolyólag, hogy a részvényesei 2004–2005 folyamán különböző támogatásokban (likviditási támogatás és tőkeinjekciók) részesítették a vállalkozást. A közigazgatási hatóságok így közvetlen pénzügyi támogatást nyújtottak az EEL GmbH-nak. |
| --- | --- |

(144)

A hatóságoknak az EEL GmbH feletti döntő befolyása egyúttal pénzügyi jellegű is abból a fent említett tényből kifolyólag, hogy a részvényesei 2004–2005 folyamán különböző támogatásokban (likviditási támogatás és tőkeinjekciók) részesítették a vállalkozást. A közigazgatási hatóságok így közvetlen pénzügyi támogatást nyújtottak az EEL GmbH-nak.

| (145) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az EEL GmbH közvállalkozás, és a forrásai állami forrásoknak tekintendők. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az EEL GmbH közvállalkozás, és a forrásai állami forrásoknak tekintendők.

| (146) | A Bíróság ítélete azonban azt is tartalmazta, hogy még ha az állam képes is egy közvállalkozást ellenőrizni és annak tevékenységeire meghatározó befolyást gyakorolni, nem tételezhető fel automatikusan, hogy az állam ezt az ellenőrzést konkrét esetben ténylegesen gyakorolni is fogja. Egy közvállalkozás az állam által megengedett önállóságának mértéke szerint többé-kevésbé függetlenül cselekedhet. Ezért az a puszta tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az államnak tudják be a vállalkozás intézkedéseit, például a szóban forgó hiteleket. A Bíróság ismertette, hogy számos körülményből lehet arra következtetni, hogy egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható-e. |
| --- | --- |

(146)

A Bíróság ítélete azonban azt is tartalmazta, hogy még ha az állam képes is egy közvállalkozást ellenőrizni és annak tevékenységeire meghatározó befolyást gyakorolni, nem tételezhető fel automatikusan, hogy az állam ezt az ellenőrzést konkrét esetben ténylegesen gyakorolni is fogja. Egy közvállalkozás az állam által megengedett önállóságának mértéke szerint többé-kevésbé függetlenül cselekedhet. Ezért az a puszta tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az államnak tudják be a vállalkozás intézkedéseit, például a szóban forgó hiteleket. A Bíróság ismertette, hogy számos körülményből lehet arra következtetni, hogy egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható-e.

| (147) | Ilyen körülmény lehet a vállalkozás integrációja a közigazgatás szerkezetébe, a tevékenységének jellege és annak gyakorlása a piacon a magángazdaság szereplőivel folytatott verseny szokásos feltételei mellett, a vállalkozás jogállása (abban az értelemben, hogy a közjog vagy az általános társasági jog hatálya alá tartozik-e), a vállalkozás vezetésére gyakorolt hatósági felügyelet intenzitása, vagy bármely más olyan körülmény, amely az adott ügyben a hatóságoknak az intézkedés meghozatalában való részvételére vagy a részvételük hiányának valószínűtlenségére utal, figyelembe véve az intézkedés alkalmazási körét, tartalmát vagy feltételeit is. |
| --- | --- |

(147)

Ilyen körülmény lehet a vállalkozás integrációja a közigazgatás szerkezetébe, a tevékenységének jellege és annak gyakorlása a piacon a magángazdaság szereplőivel folytatott verseny szokásos feltételei mellett, a vállalkozás jogállása (abban az értelemben, hogy a közjog vagy az általános társasági jog hatálya alá tartozik-e), a vállalkozás vezetésére gyakorolt hatósági felügyelet intenzitása, vagy bármely más olyan körülmény, amely az adott ügyben a hatóságoknak az intézkedés meghozatalában való részvételére vagy a részvételük hiányának valószínűtlenségére utal, figyelembe véve az intézkedés alkalmazási körét, tartalmát vagy feltételeit is.

| (148) | Először meg kell jegyezni, hogy a jelentős repülőtéri beruházási projektek a helyi hatóságok érdeklődési körébe tartoznak, amelyek gyakran vesznek részt bizonyos mértékben az ilyen projektekben. Ennek az az oka, hogy egy repülőtér alapvető szerepet játszhat számos politikában, így a közlekedési politikában, a regionális vagy országos gazdaságfejlesztési politikában vagy a város- és vidéktervezési politikában. A jelenlegi esetben valójában egy magánvállalkozás üzemelteti a repülőteret. Ugyanakkor a korábbi katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakítására és egy magánbefektető részére történő értékesítésére vonatkozó határozat politikai döntés volt. Emellett a klevei körzet és a weezei önkormányzat alapvető szerepet játszott ebben az átalakításban. |
| --- | --- |

(148)

Először meg kell jegyezni, hogy a jelentős repülőtéri beruházási projektek a helyi hatóságok érdeklődési körébe tartoznak, amelyek gyakran vesznek részt bizonyos mértékben az ilyen projektekben. Ennek az az oka, hogy egy repülőtér alapvető szerepet játszhat számos politikában, így a közlekedési politikában, a regionális vagy országos gazdaságfejlesztési politikában vagy a város- és vidéktervezési politikában. A jelenlegi esetben valójában egy magánvállalkozás üzemelteti a repülőteret. Ugyanakkor a korábbi katonai repülőtér polgári repülőtérré való átalakítására és egy magánbefektető részére történő értékesítésére vonatkozó határozat politikai döntés volt. Emellett a klevei körzet és a weezei önkormányzat alapvető szerepet játszott ebben az átalakításban.

| (149) | A Bizottság megállapítja, hogy e két regionális hatóság azzal a céllal alapította az EEL GmbH-t, hogy előkészítse a repülőtéri ingatlan későbbi, polgári repülőtérként való kereskedelmi használatát, illetve kezelje az ingatlant, amíg egy magánbefektető át nem veszi, ahogy az az 1999. december 16-án kelt alapító okirat (Gesellschaftsvertrag) (42) 2. cikkében olvasható. Ahogy a (32) preambulumbekezdésből kiderül, ez a tevékenység szünetelt, amíg a vállalkozás 2003 áprilisában ismét aktívvá nem vált. Az EEL GmbH tevékenységei azóta a Niederrhein-Weeze repülőtérbe történő új beruházások előmozdítására korlátozódnak, ami továbbra is megfelel az eredeti célkitűzésnek. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság megállapítja, hogy e két regionális hatóság azzal a céllal alapította az EEL GmbH-t, hogy előkészítse a repülőtéri ingatlan későbbi, polgári repülőtérként való kereskedelmi használatát, illetve kezelje az ingatlant, amíg egy magánbefektető át nem veszi, ahogy az az 1999. december 16-án kelt alapító okirat (Gesellschaftsvertrag) (42) 2. cikkében olvasható. Ahogy a (32) preambulumbekezdésből kiderül, ez a tevékenység szünetelt, amíg a vállalkozás 2003 áprilisában ismét aktívvá nem vált. Az EEL GmbH tevékenységei azóta a Niederrhein-Weeze repülőtérbe történő új beruházások előmozdítására korlátozódnak, ami továbbra is megfelel az eredeti célkitűzésnek.

| (150) | Továbbá 1999–2001 között a repülőteret a klevei körzet és a weezei önkormányzat üzemeltette (az akkoriban állami tulajdonban lévő FN GmbH-n keresztül), és az EEL GmbH-t kifejezetten azért hozták létre, hogy biztosítsák a polgári repülőtér jövőbeli működését. |
| --- | --- |

(150)

Továbbá 1999–2001 között a repülőteret a klevei körzet és a weezei önkormányzat üzemeltette (az akkoriban állami tulajdonban lévő FN GmbH-n keresztül), és az EEL GmbH-t kifejezetten azért hozták létre, hogy biztosítsák a polgári repülőtér jövőbeli működését.

| (151) | A fentiekből következik, hogy az EEL GmbH a (109) preambulumbekezdésben már meghatározott gazdasági egységnek tekintendő, amelyet a klevei körzet és a weezei önkormányzat azért hozott létre, hogy megvalósítsa a közpolitikai célkitűzéseit a Niederrhein-Weeze repülőtérrel és különösen a polgári használatra történő alakításával kapcsolatban, és ezeket a célkitűzéseket a szóban forgó intézkedésekkel kívánták finanszírozni és megvalósítani. Ezek határozottan arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések a klevei körzetnek és a weezei önkormányzatnak tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(151)

A fentiekből következik, hogy az EEL GmbH a (109) preambulumbekezdésben már meghatározott gazdasági egységnek tekintendő, amelyet a klevei körzet és a weezei önkormányzat azért hozott létre, hogy megvalósítsa a közpolitikai célkitűzéseit a Niederrhein-Weeze repülőtérrel és különösen a polgári használatra történő alakításával kapcsolatban, és ezeket a célkitűzéseket a szóban forgó intézkedésekkel kívánták finanszírozni és megvalósítani. Ezek határozottan arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések a klevei körzetnek és a weezei önkormányzatnak tulajdoníthatók.

| (152) | Továbbá a hatóságokat képviselő EEL GmbH részvényesei határoztak arról, hogy az EEL GmbH-n keresztül hitelt nyújtsanak az FN GmbH-nak, illetve meghosszabbítsák azokat. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a két állami részvényes határozta meg az EEL GmbH által az FN GmbH részére nyújtott hitelek alkalmazási körét, tartalmát és feltételeit, ahogy azt az EEL GmbH közgyűlésének jegyzőkönyve kiemeli. |
| --- | --- |

(152)

Továbbá a hatóságokat képviselő EEL GmbH részvényesei határoztak arról, hogy az EEL GmbH-n keresztül hitelt nyújtsanak az FN GmbH-nak, illetve meghosszabbítsák azokat. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a két állami részvényes határozta meg az EEL GmbH által az FN GmbH részére nyújtott hitelek alkalmazási körét, tartalmát és feltételeit, ahogy azt az EEL GmbH közgyűlésének jegyzőkönyve kiemeli.

| (153) | Emellett a klevei körzet refinanszírozta az EEL GmbH által a repülőteret üzemeltető FN GmbH részére nyújtott valamennyi hitelt (43). Ez is azt mutatja, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelekre és azok meghosszabbítására vonatkozó határozatok valójában a hatóságoktól származtak. |
| --- | --- |

(153)

Emellett a klevei körzet refinanszírozta az EEL GmbH által a repülőteret üzemeltető FN GmbH részére nyújtott valamennyi hitelt (43). Ez is azt mutatja, hogy az FN GmbH-nak nyújtott hitelekre és azok meghosszabbítására vonatkozó határozatok valójában a hatóságoktól származtak.

| (154) | Az EEL GmbH továbbá nem rendelkezik igazgatótanáccsal. Mindkét ügyvezető igazgató az állami részvényesek képviselője. A vállalkozás egyik ügyvezető igazgatója a Landrat, azaz a klevei körzet vezetője, a másik ügyvezető igazgató a weezei polgármester. Ezen kívül az EEL GmbH nem rendelkezik állandó munkatársakkal, és egyetlen tisztviselő igazgatja a klevei körzetből. Ezek alapján nyilvánvaló, hogy az EEL GmbH által hozott határozatokat valójában az állami részvényesek képviselői hozzák, akik napi szinten irányítják a vállalkozást azon túlmenően, hogy ők alkotják az irányító szerveit. Ez megerősíti, hogy a szóban forgó intézkedések az állami részvényeseknek tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(154)

Az EEL GmbH továbbá nem rendelkezik igazgatótanáccsal. Mindkét ügyvezető igazgató az állami részvényesek képviselője. A vállalkozás egyik ügyvezető igazgatója a Landrat, azaz a klevei körzet vezetője, a másik ügyvezető igazgató a weezei polgármester. Ezen kívül az EEL GmbH nem rendelkezik állandó munkatársakkal, és egyetlen tisztviselő igazgatja a klevei körzetből. Ezek alapján nyilvánvaló, hogy az EEL GmbH által hozott határozatokat valójában az állami részvényesek képviselői hozzák, akik napi szinten irányítják a vállalkozást azon túlmenően, hogy ők alkotják az irányító szerveit. Ez megerősíti, hogy a szóban forgó intézkedések az állami részvényeseknek tulajdoníthatók.

| (155) | Emellett az EEL GmbH, noha jogi formáját tekintve magánvállalkozás, mégis az állami számviteli szabályok hatálya alá tartozik (44). |
| --- | --- |

(155)

Emellett az EEL GmbH, noha jogi formáját tekintve magánvállalkozás, mégis az állami számviteli szabályok hatálya alá tartozik (44).

| (156) | Végezetül azt tervezik, hogy amint az FN GmbH visszafizette a hiteleket és az esedékes kamatokat, felszámolják az EEL GmbH-t. Ezért, ahogy Németország állítja, az EEL GmbH olyan, két állami részvényes által alapított gazdasági egységnek tekintendő, amelynek egyedüli feladata az erőforrások egyesítése, amelyeket aztán továbbítanak az FM GmbH-nak beruházási célokra. Ez is megerősíti, hogy az intézkedések ezeknek az állami részvényeseknek tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(156)

Végezetül azt tervezik, hogy amint az FN GmbH visszafizette a hiteleket és az esedékes kamatokat, felszámolják az EEL GmbH-t. Ezért, ahogy Németország állítja, az EEL GmbH olyan, két állami részvényes által alapított gazdasági egységnek tekintendő, amelynek egyedüli feladata az erőforrások egyesítése, amelyeket aztán továbbítanak az FM GmbH-nak beruházási célokra. Ez is megerősíti, hogy az intézkedések ezeknek az állami részvényeseknek tulajdoníthatók.

| (157) | A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az első intézkedés tárgyát képező, az FN GmbH-nak nyújtott hitelekre és a visszafizetési határidő meghosszabbítására vonatkozó, az EEL GmbH által hozott határozatokkal állami forrásokat ruháztak át, és ezek a határozatok az államnak tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az első intézkedés tárgyát képező, az FN GmbH-nak nyújtott hitelekre és a visszafizetési határidő meghosszabbítására vonatkozó, az EEL GmbH által hozott határozatokkal állami forrásokat ruháztak át, és ezek a határozatok az államnak tulajdoníthatók.

8.3.3.   Szelektív gazdasági előny – Piacgazdasági befektető/hitelező elve

| (158) | Annak meghatározására, hogy egy vállalkozás egy kivételezett feltételek mellett nyújtott hitel révén gazdasági előnyhöz jutott-e, a Bizottság a piacgazdasági szereplő elvének kritériumait alkalmazza. Ezzel az elvvel összhangban az állam által közvetve vagy közvetlenül, a normál piaci feltételeknek megfelelő körülmények között valamely vállalat rendelkezésére bocsátott tőke nem tekintendő állami támogatásnak. (45) |
| --- | --- |

(158)

Annak meghatározására, hogy egy vállalkozás egy kivételezett feltételek mellett nyújtott hitel révén gazdasági előnyhöz jutott-e, a Bizottság a piacgazdasági szereplő elvének kritériumait alkalmazza. Ezzel az elvvel összhangban az állam által közvetve vagy közvetlenül, a normál piaci feltételeknek megfelelő körülmények között valamely vállalat rendelkezésére bocsátott tőke nem tekintendő állami támogatásnak. (45)

| (159) | A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH javára nyújtott négy hitel és a két meghosszabbítás feltételei olyan gazdasági előnyhöz juttatták-e az FN GmbH-t, amelyhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá. A jelenlegi esetben Németország a négy hitel vonatkozásában elmondta, hogy abban az időben (2003–2005) nagyon valószínűtlen volt, hogy a kereskedelmi bankok hitelnyújtási elkötelezettséget vállaljanak az FN GmbH javára, ahogy fent olvasható. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy az EEL GmbH által az FN GmbH javára nyújtott négy hitel és a két meghosszabbítás feltételei olyan gazdasági előnyhöz juttatták-e az FN GmbH-t, amelyhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá. A jelenlegi esetben Németország a négy hitel vonatkozásában elmondta, hogy abban az időben (2003–2005) nagyon valószínűtlen volt, hogy a kereskedelmi bankok hitelnyújtási elkötelezettséget vállaljanak az FN GmbH javára, ahogy fent olvasható.

| (160) | Az intézkedések támogatástartalmának meghatározása utal az állami támogatás fogalmára, és ahogy a Bíróság következetesen képviseli, „az állami támogatás fogalma ugyanis olyan objektív helyzetre vonatkozik, amely a bizottsági határozat meghozatalának időpontjában kerül mérlegelésre”. Annak megítéléséhez, hogy az állami forrásokból származó hiteleket piaci feltételek mellett nyújtották-e, vagy hogy előnyhöz juttatják-e a hitelezőt, a Bizottság összehasonlítható piaci kamatláb hiányában a referencia-kamatlábra mint helyettesítő értékre támaszkodhat. Ebből kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom meghatározásának megfelelő módszere a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló, 2008. július 1-jén hatályba lépett bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény) (46) megállapított módszer. A Bizottság javasolja, hogy e közlemény alapján vizsgálják meg a szóban forgó intézkedéseket (47). |
| --- | --- |

(160)

Az intézkedések támogatástartalmának meghatározása utal az állami támogatás fogalmára, és ahogy a Bíróság következetesen képviseli, „az állami támogatás fogalma ugyanis olyan objektív helyzetre vonatkozik, amely a bizottsági határozat meghozatalának időpontjában kerül mérlegelésre”. Annak megítéléséhez, hogy az állami forrásokból származó hiteleket piaci feltételek mellett nyújtották-e, vagy hogy előnyhöz juttatják-e a hitelezőt, a Bizottság összehasonlítható piaci kamatláb hiányában a referencia-kamatlábra mint helyettesítő értékre támaszkodhat. Ebből kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy a támogatástartalom meghatározásának megfelelő módszere a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló, 2008. július 1-jén hatályba lépett bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény) (46) megállapított módszer. A Bizottság javasolja, hogy e közlemény alapján vizsgálják meg a szóban forgó intézkedéseket (47).

| (161) | A referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint a hitel kamatrése a biztosítékkal történő fedezet mértékétől és a hitelfelvevő hitelminősítésétől függ. Ebből következően a piaci viszonyoknak megfelelő helyes kamatláb meghatározása érdekében a Bizottságnak figyelembe kell vennie az FN GmbH hitelminősítését, valamint a hitel biztosítására szolgáló fedezet értékét. |
| --- | --- |

(161)

A referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint a hitel kamatrése a biztosítékkal történő fedezet mértékétől és a hitelfelvevő hitelminősítésétől függ. Ebből következően a piaci viszonyoknak megfelelő helyes kamatláb meghatározása érdekében a Bizottságnak figyelembe kell vennie az FN GmbH hitelminősítését, valamint a hitel biztosítására szolgáló fedezet értékét.

Az FN GmbH hitelminősítése

| (162) | Az első négy hitel nyújtása idején nem értékelte hitelminősítő intézet az FN GmbH-t, és banki belső minősítés sem állt rendelkezésre. Ezért Németország megbízta a [...] tanácsadó céget (a továbbiakban: tanácsadó), hogy becsülje meg az FN GmbH minősítését azokra az évekre, amikor az első, második, harmadik és negyedik hitelt kapta. A tanácsadó megbecsülte az egy éven belüli nemfizetés valószínűségét és a hitelminősítést. A [...] könyvvizsgáló cég ezután ellenőrizte és megerősítette ezeket a becsléseket. |
| --- | --- |

(162)

Az első négy hitel nyújtása idején nem értékelte hitelminősítő intézet az FN GmbH-t, és banki belső minősítés sem állt rendelkezésre. Ezért Németország megbízta a [...] tanácsadó céget (a továbbiakban: tanácsadó), hogy becsülje meg az FN GmbH minősítését azokra az évekre, amikor az első, második, harmadik és negyedik hitelt kapta. A tanácsadó megbecsülte az egy éven belüli nemfizetés valószínűségét és a hitelminősítést. A [...] könyvvizsgáló cég ezután ellenőrizte és megerősítette ezeket a becsléseket.

| (163) | A tanácsadó becslései a Basel II szabályait Németországban végrehajtó, a fizetőképességről szóló 2006. évi rendelet (48) alapján készültek. A fizetőképességről szóló rendelet értelmében a bankoknak ki kell számítaniuk az egy éven belüli nemfizetés valószínűségét az úgynevezett belső minősítésen alapuló módszer (IRBA) alkalmazásával. Ugyanakkor a finanszírozás néhány fajtájára (Spezialfinanzierungen) nem vonatkozik a nemfizetés valószínűségének kiszámítására vonatkozó kötelezettség. A fizetőképességről szóló rendelet az ilyen típusú finanszírozás esetén ehelyett egyszerű kockázatmérlegelést ír elő. A tanácsadó erre az egyszerűsített értékelési módszerre alapozta a nemfizetési valószínűséggel és a hitelminősítéssel kapcsolatban végzett becslését. E módszer értelmében az alábbi öt tényezőt értékelik: a hitelfelvevő pénzügyi ereje, a politikai és jogi környezet, az üzlet jellemzői, a tulajdonos pénzügyi ereje és a biztosítékkal történő fedezet. |
| --- | --- |

(163)

A tanácsadó becslései a Basel II szabályait Németországban végrehajtó, a fizetőképességről szóló 2006. évi rendelet (48) alapján készültek. A fizetőképességről szóló rendelet értelmében a bankoknak ki kell számítaniuk az egy éven belüli nemfizetés valószínűségét az úgynevezett belső minősítésen alapuló módszer (IRBA) alkalmazásával. Ugyanakkor a finanszírozás néhány fajtájára (Spezialfinanzierungen) nem vonatkozik a nemfizetés valószínűségének kiszámítására vonatkozó kötelezettség. A fizetőképességről szóló rendelet az ilyen típusú finanszírozás esetén ehelyett egyszerű kockázatmérlegelést ír elő. A tanácsadó erre az egyszerűsített értékelési módszerre alapozta a nemfizetési valószínűséggel és a hitelminősítéssel kapcsolatban végzett becslését. E módszer értelmében az alábbi öt tényezőt értékelik: a hitelfelvevő pénzügyi ereje, a politikai és jogi környezet, az üzlet jellemzői, a tulajdonos pénzügyi ereje és a biztosítékkal történő fedezet.

| (164) | A nemfizetési valószínűséget az egyes hitelek esetében [0,5–3] %-ra, illetve [1–5] %-ra becsülték. A tanácsadó szerint ez a nemfizetési valószínűség [...] minősítésnek felel meg. Megjegyzendő, hogy ebbe a minősítésbe beleszámít az egyes hitelekhez kapcsolódó fedezet és ezzel a nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága. Ez azt jelenti, hogy a tanácsadó általi minősítés már magában foglalja a potenciális növelést a fedezet biztosítása esetén, és a hitelminősítést képviseli (szemben a kibocsátó hitelminősítésével). Ugyanakkor a tanácsadó jelentése nem tartalmaz információkat sem a szóban forgó hitelek esetén biztosított fedezet értékéről, sem az egyes hitelekhez kapcsolódó nemteljesítéskori veszteségráta mindenkori szintjéről. |
| --- | --- |

(164)

A nemfizetési valószínűséget az egyes hitelek esetében [0,5–3] %-ra, illetve [1–5] %-ra becsülték. A tanácsadó szerint ez a nemfizetési valószínűség [...] minősítésnek felel meg. Megjegyzendő, hogy ebbe a minősítésbe beleszámít az egyes hitelekhez kapcsolódó fedezet és ezzel a nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága. Ez azt jelenti, hogy a tanácsadó általi minősítés már magában foglalja a potenciális növelést a fedezet biztosítása esetén, és a hitelminősítést képviseli (szemben a kibocsátó hitelminősítésével). Ugyanakkor a tanácsadó jelentése nem tartalmaz információkat sem a szóban forgó hitelek esetén biztosított fedezet értékéről, sem az egyes hitelekhez kapcsolódó nemteljesítéskori veszteségráta mindenkori szintjéről.

| (165) | Ha csak az első négy, a tanácsadó által értékelt tényezőt vesszük figyelembe (és az utolsót, a fedezet kérdését nem számítjuk), a tanácsadó becslésének a kibocsátó hitelminősítéséhez közeli minősítést kell adnia. Az első négy tényező esetében adott pontok átlaga például [1–5], ami nagyjából [...] minősítésnek felel meg. Ez a kibocsátói hitelminősítés vonatkozik az első, második és harmadik hitelre. A negyedik hitel esetében az ezzel a módszerrel történő becslés alapján a kibocsátó [...] hitelminősítéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(165)

Ha csak az első négy, a tanácsadó által értékelt tényezőt vesszük figyelembe (és az utolsót, a fedezet kérdését nem számítjuk), a tanácsadó becslésének a kibocsátó hitelminősítéséhez közeli minősítést kell adnia. Az első négy tényező esetében adott pontok átlaga például [1–5], ami nagyjából [...] minősítésnek felel meg. Ez a kibocsátói hitelminősítés vonatkozik az első, második és harmadik hitelre. A negyedik hitel esetében az ezzel a módszerrel történő becslés alapján a kibocsátó [...] hitelminősítéssel rendelkezik.

| (166) | A Bizottság megállapítja, hogy a tanácsadó jelentése kétségeket hagy maga után a minősítésre vonatkozó értékelés minőségét illetően. Ezt a minősítéssel kapcsolatos becslést továbbá körültekintően kell fogadni, tekintve, hogy a tanácsadó nem áll hitelviszonyban a hitelfelvevővel. A becsült minősítés azonban meglehetősen alacsony a hitelminősítő intézetek által használt minősítési skálán, és úgy tűnik, nem egyezik a(z) [bank] által egy későbbi időszakra készített hitelminősítési becsléssel. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság megállapítja, hogy a tanácsadó jelentése kétségeket hagy maga után a minősítésre vonatkozó értékelés minőségét illetően. Ezt a minősítéssel kapcsolatos becslést továbbá körültekintően kell fogadni, tekintve, hogy a tanácsadó nem áll hitelviszonyban a hitelfelvevővel. A becsült minősítés azonban meglehetősen alacsony a hitelminősítő intézetek által használt minősítési skálán, és úgy tűnik, nem egyezik a(z) [bank] által egy későbbi időszakra készített hitelminősítési becsléssel.

| (167) | Emellett Németország rendelkezésre bocsátotta az FN GmbH egy éven belüli nemfizetési valószínűségével kapcsolatban a(z) [bank] által 2009 és 2010 vonatkozásában használt becslést. A(z) [bank] 2009-ben kétéves futamidővel [4–10] millió EUR nagyságú hitelt nyújtott az FN GmbH-nak. A(z) [bank] becslése szerint az egy éven belüli nemfizetés valószínűsége 2009-ben és 2010-ben is [1–5] % volt. A hitelminősítő intézetek által közzétett, az átlagos nemfizetési valószínűséggel kapcsolatos becslések (49) szerint az egy éven belüli nemfizetés [1–5] %-os valószínűsége [...]–[...] közötti minősítésnek felel meg. |
| --- | --- |

(167)

Emellett Németország rendelkezésre bocsátotta az FN GmbH egy éven belüli nemfizetési valószínűségével kapcsolatban a(z) [bank] által 2009 és 2010 vonatkozásában használt becslést. A(z) [bank] 2009-ben kétéves futamidővel [4–10] millió EUR nagyságú hitelt nyújtott az FN GmbH-nak. A(z) [bank] becslése szerint az egy éven belüli nemfizetés valószínűsége 2009-ben és 2010-ben is [1–5] % volt. A hitelminősítő intézetek által közzétett, az átlagos nemfizetési valószínűséggel kapcsolatos becslések (49) szerint az egy éven belüli nemfizetés [1–5] %-os valószínűsége [...]–[...] közötti minősítésnek felel meg.

Fedezet és nemteljesítéskori veszteségráta (50)

| (168) | Az első hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2003. április 11.):






  a) | a repülőtéri földingatlan és épületek (körülbelül 6,2 millió m2). Az FN GmbH 2002-ben [5–20] millió EUR nagyságú összegért vette meg a földingatlant a német államtól. Egy független értékelő által 2002 szeptemberében készített jelentés körülbelül [5–20] millió EUR nagyságú összegben határozza meg a földingatlan piaci értéket. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2002 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [5–20] millió EUR volt. Az első hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget biztosító jelzálog létezett a földingatlanon [...] javára. |
| --- | --- | --- |

(168)

Az első hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2003. április 11.):

a)

a repülőtéri földingatlan és épületek (körülbelül 6,2 millió m2). Az FN GmbH 2002-ben [5–20] millió EUR nagyságú összegért vette meg a földingatlant a német államtól. Egy független értékelő által 2002 szeptemberében készített jelentés körülbelül [5–20] millió EUR nagyságú összegben határozza meg a földingatlan piaci értéket. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2002 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [5–20] millió EUR volt. Az első hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget biztosító jelzálog létezett a földingatlanon [...] javára.

| b) | [...] által nyújtott személyes garancia; Németország nem adott tájékoztatást a kezes személyes vagyonának értékéről. |
| --- | --- |

b)

[...] által nyújtott személyes garancia; Németország nem adott tájékoztatást a kezes személyes vagyonának értékéről.

| c) | Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

c)

Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| d) | Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

d)

Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| (169) | Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([5–20] millió EUR) kivonjuk [...] elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió EUR), akkor mintegy [5–15] millió EUR nagyságú összeg marad a hitelező követelésének kielégítésére ([5–15] millió EUR). A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így körülbelül [...] % (51). Nagy valószínűség szerint ez a nemteljesítéskori veszteségráta óvatosan becsült nagysága, mert további érték is tulajdonítható a személyes garanciának és a részvények felajánlásának, amellyel kapcsolatban nem áll rendelkezésre információ. |
| --- | --- |

(169)

Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([5–20] millió EUR) kivonjuk [...] elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió EUR), akkor mintegy [5–15] millió EUR nagyságú összeg marad a hitelező követelésének kielégítésére ([5–15] millió EUR). A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így körülbelül [...] % (51). Nagy valószínűség szerint ez a nemteljesítéskori veszteségráta óvatosan becsült nagysága, mert további érték is tulajdonítható a személyes garanciának és a részvények felajánlásának, amellyel kapcsolatban nem áll rendelkezésre információ.

| (170) | A második hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2004. június 17.):






  a) | A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2003 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A második hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget élvező jelzálog létezett [...] javára, valamint egy elsőbbséget élvező jelzálog az EEL GmbH javára az első, [11–20] millió EUR nagyságú hitel (lásd fent az első hitelt) vonatkozásában. |
| --- | --- | --- |

(170)

A második hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2004. június 17.):

a)

A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2003 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A második hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget élvező jelzálog létezett [...] javára, valamint egy elsőbbséget élvező jelzálog az EEL GmbH javára az első, [11–20] millió EUR nagyságú hitel (lásd fent az első hitelt) vonatkozásában.

| b) | Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

b)

Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| c) | Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

c)

Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| (171) | Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([20–40] millió EUR) kivonjuk [...] és az EEL GmbH elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió, illetve [11–20] millió EUR), akkor mintegy [10–25] millió EUR nagyságú összeg marad az EEL GmbH követelésének kielégítésére a második hitel vonatkozásában ([1–5] millió EUR). A becsült visszafizetési arány ebben az esetben megközelíti a [...] %-ot. A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így [...]. |
| --- | --- |

(171)

Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([20–40] millió EUR) kivonjuk [...] és az EEL GmbH elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió, illetve [11–20] millió EUR), akkor mintegy [10–25] millió EUR nagyságú összeg marad az EEL GmbH követelésének kielégítésére a második hitel vonatkozásában ([1–5] millió EUR). A becsült visszafizetési arány ebben az esetben megközelíti a [...] %-ot. A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így [...].

| (172) | A harmadik hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2004. július 28.):






  a) | A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2003 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A harmadik hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget élvező jelzálog létezett [...] javára, valamint egy elsőbbséget élvező jelzálog a hitelező javára az első és a második hitel teljes, [10–20] millió EUR nagyságú összegének vonatkozásában. |
| --- | --- | --- |

(172)

A harmadik hitelt az alábbi biztosítékokkal fedezték a hitel felvétele idején (2004. július 28.):

a)

A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2003 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A harmadik hitel felvétele idején [1–6] millió EUR nagyságú elsőbbséget élvező jelzálog létezett [...] javára, valamint egy elsőbbséget élvező jelzálog a hitelező javára az első és a második hitel teljes, [10–20] millió EUR nagyságú összegének vonatkozásában.

| b) | Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

b)

Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| c) | Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

c)

Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban. Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| d) | Az FN GmbH. Nincs információ ezen fedezet értékéről. |
| --- | --- |

d)

Az FN GmbH. Nincs információ ezen fedezet értékéről.

| (173) | Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([20–40] millió EUR) kivonjuk [...] és az EEL GmbH elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió, illetve [10–20] millió EUR), akkor mintegy [10–20] millió EUR nagyságú összeg marad a hitelező követelésének kielégítésére a harmadik hitel vonatkozásában ([2–5] millió EUR). A visszafizetési arány ebben az esetben körülbelül [...] %. A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így [...]. |
| --- | --- |

(173)

Ha a repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értékéből ([20–40] millió EUR) kivonjuk [...] és az EEL GmbH elsőbbséget élvező követelését ([1–6] millió, illetve [10–20] millió EUR), akkor mintegy [10–20] millió EUR nagyságú összeg marad a hitelező követelésének kielégítésére a harmadik hitel vonatkozásában ([2–5] millió EUR). A visszafizetési arány ebben az esetben körülbelül [...] %. A nemteljesítéskori veszteségráta becsült nagysága így [...].

| (174) | A negyedik hitel felvételekor (2005. július 1.) valamennyi korábbi hitelt, valamint a kifizetetlen és továbbra is esedékes kamatot ([0,5–3] millió EUR) meghosszabbították ugyanazzal a határidővel (2010. december 31.). A teljes hitelösszeg [20–30] millió EUR, valamint [0,5–3] millió EUR kifizetetlen kamat. Az EEL GmbH ezen követeléseinek biztosítására szolgáló fedezet az alábbiakból állt:






  a) | A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2004 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A negyedik hitel felvételekor az első, második és harmadik hitel vonatkozásában elsőbbséget élvező követelés állt fenn a hitelező javára [10–25] millió EUR nagyságban. A(z) [...] által nyújtott hitelhez már nem kapcsolódott elsőbbséget élvező követelés. (52). |
| --- | --- | --- |

(174)

A negyedik hitel felvételekor (2005. július 1.) valamennyi korábbi hitelt, valamint a kifizetetlen és továbbra is esedékes kamatot ([0,5–3] millió EUR) meghosszabbították ugyanazzal a határidővel (2010. december 31.). A teljes hitelösszeg [20–30] millió EUR, valamint [0,5–3] millió EUR kifizetetlen kamat. Az EEL GmbH ezen követeléseinek biztosítására szolgáló fedezet az alábbiakból állt:

a)

A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke 2004 végén (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) hozzávetőleg [20–40] millió EUR volt. A negyedik hitel felvételekor az első, második és harmadik hitel vonatkozásában elsőbbséget élvező követelés állt fenn a hitelező javára [10–25] millió EUR nagyságban. A(z) [...] által nyújtott hitelhez már nem kapcsolódott elsőbbséget élvező követelés. (52).

| b) | Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

b)

Az Airport Network (AV) B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| c) | Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről. |
| --- | --- |

c)

Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást a részvények értékéről.

| d) | Emellett az EEL GmbH valamennyi hitellel kapcsolatos valamennyi követelésének biztosítása érdekében [...] személyes garanciát nyújtott 2005. július 1-jén. Ez a garancia kiterjesztette azt a korábbi garanciát, amelyet [...] az első hitel vonatkozásában 2003. június 8-án nyújtott. Németország megadta [...] személyes vagyonának becsült értékét, kivonva belőle a(z) [...] Airport Niederrhein Holding GmbH és FN GmbH részvényeinek értékét, hogy elkerüljék a fedezet kétszeri számolását. 2004 végén a kezes személyes vagyonának becsült értéke körülbelül [20–40] millió EUR volt (53). |
| --- | --- |

d)

Emellett az EEL GmbH valamennyi hitellel kapcsolatos valamennyi követelésének biztosítása érdekében [...] személyes garanciát nyújtott 2005. július 1-jén. Ez a garancia kiterjesztette azt a korábbi garanciát, amelyet [...] az első hitel vonatkozásában 2003. június 8-án nyújtott. Németország megadta [...] személyes vagyonának becsült értékét, kivonva belőle a(z) [...] Airport Niederrhein Holding GmbH és FN GmbH részvényeinek értékét, hogy elkerüljék a fedezet kétszeri számolását. 2004 végén a kezes személyes vagyonának becsült értéke körülbelül [20–40] millió EUR volt (53).

| (175) | A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke ([20–40] millió EUR) és a(z) [...] általi személyes garancia ([20–40] millió EUR) meghaladja a hitel teljes összegét az esedékes kamatokkal együtt ([20–30] millió EUR + [0,5–3] millió EUR). A visszafizetési arány így [...] %, a nemteljesítéskori veszteségráta [...]. |
| --- | --- |

(175)

A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke ([20–40] millió EUR) és a(z) [...] általi személyes garancia ([20–40] millió EUR) meghaladja a hitel teljes összegét az esedékes kamatokkal együtt ([20–30] millió EUR + [0,5–3] millió EUR). A visszafizetési arány így [...] %, a nemteljesítéskori veszteségráta [...].

| (176) | 2010. november 29-én valamennyi hitelt ([20–30] millió EUR), valamint a felhalmozódott és esedékes kamatokat ([5–10] millió EUR) további hat évvel, 2016. december 31-ig meghosszabbították. Az esedékes összeget az alábbi biztosítékokkal fedezték:






  a) | A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek 2009. év végi könyv szerinti értéke (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) nem ismeretes a Bizottság számára. A hosszú lejáratú eszközök utolsó ismert könyv szerinti értéke [20–40] millió EUR volt 2005 végén. Németország jelentése szerint 2010 végén a földingatlan és az épületek könyv szerinti értéke [30–70] millió EUR (54) volt. Ezt az értéket nem sokkal a hitelek második meghosszabbítását követően jelentették a könyvelésben, így elfogadható az elérhető fedezet értékeként. Ebben az időben elsőbbséget élvező jelzálog létezett a földingatlanon és az épületeken a(z) [bank] [0,5–3] millió EUR nagyságú követelésének biztosítására. |
| --- | --- | --- |

(176)

2010. november 29-én valamennyi hitelt ([20–30] millió EUR), valamint a felhalmozódott és esedékes kamatokat ([5–10] millió EUR) további hat évvel, 2016. december 31-ig meghosszabbították. Az esedékes összeget az alábbi biztosítékokkal fedezték:

a)

A repülőtéri földingatlan és épületek. A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek 2009. év végi könyv szerinti értéke (a földingatlant és az épületeket érintő beruházásokkal együtt) nem ismeretes a Bizottság számára. A hosszú lejáratú eszközök utolsó ismert könyv szerinti értéke [20–40] millió EUR volt 2005 végén. Németország jelentése szerint 2010 végén a földingatlan és az épületek könyv szerinti értéke [30–70] millió EUR (54) volt. Ezt az értéket nem sokkal a hitelek második meghosszabbítását követően jelentették a könyvelésben, így elfogadható az elérhető fedezet értékeként. Ebben az időben elsőbbséget élvező jelzálog létezett a földingatlanon és az épületeken a(z) [bank] [0,5–3] millió EUR nagyságú követelésének biztosítására.

| b) | Az Airport Network B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején. |
| --- | --- |

b)

Az Airport Network B.V. részvényei az Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején.

| c) | Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején. |
| --- | --- |

c)

Az ANH GmbH részvényei az FN GmbH-ban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején.

| d) | Az FN GmbH részvényei az FN Gewerbe GmbH-ban és az FN Grundbesitzgesellschaftban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején. |
| --- | --- |

d)

Az FN GmbH részvényei az FN Gewerbe GmbH-ban és az FN Grundbesitzgesellschaftban; Németország nem adott tájékoztatást azzal kapcsolatban, mennyit értek ezek a részvények a hitelek második meghosszabbítása idején.

| e) | [...] által nyújtott személyes garancia [30–70] millió EUR becsült értékben (55). |
| --- | --- |

e)

[...] által nyújtott személyes garancia [30–70] millió EUR becsült értékben (55).

| (177) | A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke ([30–70] millió EUR) és a becslések szerint [30–70] millió EUR nagyságú személyes garancia mínusz a(z) [bank]-nak/-nek felajánlott elsőbbséget élvező fedezet ([0,5–3] millió EUR) a teljes hitelösszeg körülbelül [...] %-át és az esedékes kamatot ([20–30] millió EUR + [5–10] millió EUR) fedezi, ami azt jelenti, hogy a nemteljesítéskori veszteségráta [...]. |
| --- | --- |

(177)

A repülőtér hosszú lejáratú eszközeinek könyv szerinti értéke ([30–70] millió EUR) és a becslések szerint [30–70] millió EUR nagyságú személyes garancia mínusz a(z) [bank]-nak/-nek felajánlott elsőbbséget élvező fedezet ([0,5–3] millió EUR) a teljes hitelösszeg körülbelül [...] %-át és az esedékes kamatot ([20–30] millió EUR + [5–10] millió EUR) fedezi, ami azt jelenti, hogy a nemteljesítéskori veszteségráta [...].

| (178) | Az alábbi táblázat összefoglalja az egyes hitelek minősítésével és fedezetével kapcsolatos információkat:

  6. táblázat


  Az egyes hitelek minősítése és fedezete














  Hitel | Dátum | Összeg millió EUR-ban (hitel + esedékes kamat) | A kibocsátó hitelminősítése | Fedezeti érték (földingatlan, épületek és személyes garancia) | Elsőbbségi követelés [...] | Elsőbbségi követelés [bank] | Visszafizetési arány | Nemteljesítéskori veszteségráta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Első hitel | 2003.4.11. | [11–20] | (...) | [5–20] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Második hitel | 2004.6.17. | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Harmadik hitel | 2004.7.28. | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása | 2005.7.1. | [20–33] | (...) | [40–100] | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A hitelek második meghosszabbítása | 2010.11.29. | [24–40] | (...) | [70–120] | (...) | [1–3] | (...) | (...) |

(178)

Az alábbi táblázat összefoglalja az egyes hitelek minősítésével és fedezetével kapcsolatos információkat:

6. táblázat

Az egyes hitelek minősítése és fedezete

Hitel

Dátum

Összeg millió EUR-ban (hitel + esedékes kamat)

A kibocsátó hitelminősítése

Fedezeti érték (földingatlan, épületek és személyes garancia)

Elsőbbségi követelés [...]

Elsőbbségi követelés [bank]

Visszafizetési arány

Nemteljesítéskori veszteségráta

Első hitel

2003.4.11.

[11–20]

(...)

[5–20]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Második hitel

2004.6.17.

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Harmadik hitel

2004.7.28.

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása

2005.7.1.

[20–33]

(...)

[40–100]

(...)

(...)

(...)

(...)

A hitelek második meghosszabbítása

2010.11.29.

[24–40]

(...)

[70–120]

(...)

[1–3]

(...)

(...)

| (179) | A referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint az irányadó kamatláb kiszámításához összeadódik a megfelelő kockázati prémium és az egyéves alapkamat. A megfelelő kockázati prémiumot a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményben határozzák meg, és figyelembe veszik a hitelfelvevő minősítését és a hitel fedezetének mértékét. Például a hitelek második meghosszabbítása esetén magas volt a fedezet mértéke, és az FN GmbH minősítése [...]–[...] volt. Óvatos becslés alapján a Bizottság [...] minősítéssel számol. Ebből következően az FN GmbH a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményben meghatározott [...] (56) hitelminősítési kategóriába tartozik. Az ennek a hitelminősítési kategóriának és a biztosítékokkal való fedezettség magas mértékének megfelelő kamatfelár [...] bázispont. A hitelek meghosszabbítása idején (2010. november 29.) érvényes alapkamat 1,24 % (57) volt. |
| --- | --- |

(179)

A referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint az irányadó kamatláb kiszámításához összeadódik a megfelelő kockázati prémium és az egyéves alapkamat. A megfelelő kockázati prémiumot a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményben határozzák meg, és figyelembe veszik a hitelfelvevő minősítését és a hitel fedezetének mértékét. Például a hitelek második meghosszabbítása esetén magas volt a fedezet mértéke, és az FN GmbH minősítése [...]–[...] volt. Óvatos becslés alapján a Bizottság [...] minősítéssel számol. Ebből következően az FN GmbH a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményben meghatározott [...] (56) hitelminősítési kategóriába tartozik. Az ennek a hitelminősítési kategóriának és a biztosítékokkal való fedezettség magas mértékének megfelelő kamatfelár [...] bázispont. A hitelek meghosszabbítása idején (2010. november 29.) érvényes alapkamat 1,24 % (57) volt.

| (180) | Az alábbi táblázat összefoglalja a mindenkori hitelkamatlábbal és a hitelfelvétel idején a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint érvényes irányadó referencia-kamatlábbal kapcsolatos információkat:

  7. táblázat


  Irányadó kamatlábak kontra alkalmazott kamatlábak














  Hitel | Dátum | Időtartam | A kibocsátó hitelminősítése | Nemteljesítéskori veszteségráta | Egyéves EURIBOR alapkamat (három havi átlag)(%) | Kamatfelár (a referencia-kamatlábról szóló közlemény) | Teljes irányadó kamatláb | Alkalmazott kamatláb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Első hitel | 2003.4.11. | (...) | (...) | (...) | 2,50 | (...) | 1–6 | 3–7 |
| Második hitel | 2004.6.17. | (...) | (...) | (...) | 2,30 | (...) | 1–6 | 3–7 |
| Harmadik hitel | 2004.7.28. | (...) | (...) | (...) | 2,35 | (...) | 1–6 | 6–9 |
| Negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása | 2005.7.1. | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | 1–6 | 1–5 |
| A hitelek második meghosszabbítása | 2010.11.29. | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | 1–6 | 1–5 |

(180)

Az alábbi táblázat összefoglalja a mindenkori hitelkamatlábbal és a hitelfelvétel idején a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény szerint érvényes irányadó referencia-kamatlábbal kapcsolatos információkat:

7. táblázat

Irányadó kamatlábak kontra alkalmazott kamatlábak

Hitel

Dátum

Időtartam

A kibocsátó hitelminősítése

Nemteljesítéskori veszteségráta

Egyéves EURIBOR alapkamat (három havi átlag)(%)

Kamatfelár (a referencia-kamatlábról szóló közlemény)

Teljes irányadó kamatláb

Alkalmazott kamatláb

Első hitel

2003.4.11.

(...)

(...)

(...)

2,50

(...)

1–6

3–7

Második hitel

2004.6.17.

(...)

(...)

(...)

2,30

(...)

1–6

3–7

Harmadik hitel

2004.7.28.

(...)

(...)

(...)

2,35

(...)

1–6

6–9

Negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása

2005.7.1.

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

1–6

1–5

A hitelek második meghosszabbítása

2010.11.29.

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

1–6

1–5

| (181) | A fenti becslések alapján az első, második és harmadik hitelt jóval az alkalmazandó irányadó kamatláb feletti kamatlábak mellett biztosították. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az FN GmbH nem jutott gazdasági előnyhöz ezekkel az intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(181)

A fenti becslések alapján az első, második és harmadik hitelt jóval az alkalmazandó irányadó kamatláb feletti kamatlábak mellett biztosították. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az FN GmbH nem jutott gazdasági előnyhöz ezekkel az intézkedésekkel.

| (182) | A hitelek második meghosszabbítását illetően a fenti adatok emellett arra utalnak, hogy erre a piaci feltételek mellett került sor, mert a meghosszabbított hitelek kamatlába magasabb, mint az irányadó kamatláb becsült nagysága. Ugyanakkor különböző tények kétségbe vonják az állami támogatás hiányát a hitelek második meghosszabbítása esetében, például az, hogy a kedvezményezett még nem fizette vissza a korábbi hiteleket, a támogatás megléte a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása esetében, valamint a hitelek második meghosszabbítása és a (45) preambulumbekezdésben említett, a hatóságok és az FN GmbH között a hitel-tőke konverzióról aláírt előzetes megállapodás között eltelt rövid időszak. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy ha a hitelek második meghosszabbítása állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal a hitelek első meghosszabbításának részét képező állami támogatás és a belső piac összeegyeztethetőségére vonatkozó, a 9.4. szakaszban meghatározott okokból. |
| --- | --- |

(182)

A hitelek második meghosszabbítását illetően a fenti adatok emellett arra utalnak, hogy erre a piaci feltételek mellett került sor, mert a meghosszabbított hitelek kamatlába magasabb, mint az irányadó kamatláb becsült nagysága. Ugyanakkor különböző tények kétségbe vonják az állami támogatás hiányát a hitelek második meghosszabbítása esetében, például az, hogy a kedvezményezett még nem fizette vissza a korábbi hiteleket, a támogatás megléte a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása esetében, valamint a hitelek második meghosszabbítása és a (45) preambulumbekezdésben említett, a hatóságok és az FN GmbH között a hitel-tőke konverzióról aláírt előzetes megállapodás között eltelt rövid időszak. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy ha a hitelek második meghosszabbítása állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal a hitelek első meghosszabbításának részét képező állami támogatás és a belső piac összeegyeztethetőségére vonatkozó, a 9.4. szakaszban meghatározott okokból.

| (183) | A negyedik hitelre és a hitelek első meghosszabbítására az irányadó kamatlábnál [...] bázispontkülönbséggel alacsonyabb kamatláb mellett került sor. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása tekintetében az FN GmbH olyan gazdasági előnyhöz jutott, amelyhez a szokásos feltételek mellett nem jutott volna hozzá (58). |
| --- | --- |

(183)

A negyedik hitelre és a hitelek első meghosszabbítására az irányadó kamatlábnál [...] bázispontkülönbséggel alacsonyabb kamatláb mellett került sor. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása tekintetében az FN GmbH olyan gazdasági előnyhöz jutott, amelyhez a szokásos feltételek mellett nem jutott volna hozzá (58).

8.3.4.   Szelektivitás

| (184) | A jelenlegi esetben a Bizottság megállapítja, hogy az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) egyéni támogatási intézkedés, amelyet csak az FN GmbH részére biztosítottak, és nem általános intézkedés. |
| --- | --- |

(184)

A jelenlegi esetben a Bizottság megállapítja, hogy az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) egyéni támogatási intézkedés, amelyet csak az FN GmbH részére biztosítottak, és nem általános intézkedés.

| (185) | Ezért az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) révén az FN GmbH-nak juttatott előny szelektív. |
| --- | --- |

(185)

Ezért az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) révén az FN GmbH-nak juttatott előny szelektív.

8.3.5.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (186) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, amennyiben megerősíti egy adott vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját (59). Általában, amikor a tagállam által nyújtott előny erősíti egy adott uniós piacon versengő vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját, akkor a tagállamok közötti kereskedelmet az adott előny által érintettnek kell tekinteni (60). |
| --- | --- |

(186)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, amennyiben megerősíti egy adott vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját (59). Általában, amikor a tagállam által nyújtott előny erősíti egy adott uniós piacon versengő vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját, akkor a tagállamok közötti kereskedelmet az adott előny által érintettnek kell tekinteni (60).

| (187) | A repülőterek üzemeltetői európai szinten versenyeznek, hogy légitársaságokat nyerjenek meg, és ezzel új útvonalakat nyissanak az adott repülőtérről, vagy több járatot indítsanak ezeken az útvonalakon. Amikor a légitársaságok kiválasztják, mely repülőterekről nyissanak új útvonalakat, vagy honnan indítsanak több járatot a meglévő útvonalakon, összehasonlítják a repülőtereket olyan szempontok alapján, mint a repülőtéri szolgáltatások és az érintett ügyfelek típusa, a népesség vagy a gazdasági tevékenység, a zsúfoltság, a szárazföldi elérhetőség, a díjak mértéke, valamint a repülőtéri infrastruktúra és szolgáltatások használatának általános kereskedelmi feltételei (61). Németország azáltal, hogy a szokásos piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott pénzügyi támogatást az FN GmbH-nak, lehetővé tette, hogy az agresszívebben versenyezzen más repülőtéri üzemeltetőkkel a légitársaságok megnyerése érdekében, mintha a szokásos piaci feltételeknek megfelelő tőkeköltséget fizetett volna. |
| --- | --- |

(187)

A repülőterek üzemeltetői európai szinten versenyeznek, hogy légitársaságokat nyerjenek meg, és ezzel új útvonalakat nyissanak az adott repülőtérről, vagy több járatot indítsanak ezeken az útvonalakon. Amikor a légitársaságok kiválasztják, mely repülőterekről nyissanak új útvonalakat, vagy honnan indítsanak több járatot a meglévő útvonalakon, összehasonlítják a repülőtereket olyan szempontok alapján, mint a repülőtéri szolgáltatások és az érintett ügyfelek típusa, a népesség vagy a gazdasági tevékenység, a zsúfoltság, a szárazföldi elérhetőség, a díjak mértéke, valamint a repülőtéri infrastruktúra és szolgáltatások használatának általános kereskedelmi feltételei (61). Németország azáltal, hogy a szokásos piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott pénzügyi támogatást az FN GmbH-nak, lehetővé tette, hogy az agresszívebben versenyezzen más repülőtéri üzemeltetőkkel a légitársaságok megnyerése érdekében, mintha a szokásos piaci feltételeknek megfelelő tőkeköltséget fizetett volna.

| (188) | Az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) ezért potenciálisan torzította a versenyt és befolyásolta az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(188)

Az első intézkedés (a negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg a második meghosszabbítása) ezért potenciálisan torzította a versenyt és befolyásolta az Unión belüli kereskedelmet.

8.3.6.   Következtetés

| (189) | A mindenkori hitelkamatlábak és a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményből származó irányadó kamatlábak összehasonlításából kiderül, hogy valamennyi hitelt és azok meghosszabbítását a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása kivételével az irányadó kamatlábak feletti kamatláb mellett biztosították. |
| --- | --- |

(189)

A mindenkori hitelkamatlábak és a referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közleményből származó irányadó kamatlábak összehasonlításából kiderül, hogy valamennyi hitelt és azok meghosszabbítását a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbítása kivételével az irányadó kamatlábak feletti kamatláb mellett biztosították.

| (190) | A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy az első, második és harmadik hitelt a piaci feltételeknek megfelelően nyújtották, a negyedik hitelt és a hitelek első meghosszabbítását viszont nem. A Bizottság eldöntetlenül hagyja azt a kérdést, hogy a hitelek második meghosszabbítására a piaci feltételeknek megfelelően került-e sor. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy az első, második és harmadik hitelt a piaci feltételeknek megfelelően nyújtották, a negyedik hitelt és a hitelek első meghosszabbítását viszont nem. A Bizottság eldöntetlenül hagyja azt a kérdést, hogy a hitelek második meghosszabbítására a piaci feltételeknek megfelelően került-e sor.

| (191) | Mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében teljesülnek a halmozott kritériumok, a Bizottság úgy véli, hogy az első intézkedés részét képező negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg második meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást tartalmazott. |
| --- | --- |

(191)

Mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében teljesülnek a halmozott kritériumok, a Bizottság úgy véli, hogy az első intézkedés részét képező negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg második meghosszabbítása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást tartalmazott.

8.4.   A támogatás megléte az Észak-Rajna–Vesztfália által nyújtott támogatás vonatkozásában (második intézkedés)

8.4.1.   A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma

| (192) | Az első intézkedés támogatási természetére vonatkozó érvelés érvényes itt is (lásd a fenti 8.3.1. szakaszt), habár Németország azt állítja, hogy létező támogatásnak minősül (lásd a (102) preambulumbekezdést). A Lipcse–Halle ügyben hozott ítéletben a Bíróság megerősítette, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítésére 2000-től, azaz a második intézkedés dátumánál (2002. október 15.) korábbi időponttól kezdve szintén az állami támogatásra vonatkozó szabályok vonatkoznak. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedés a hatálybalépése idején állami támogatásnak minősült. Németország állításával ellentétben ezt az értékelést nem befolyásolja, hogy az intézkedést az 1993. évi rendeletnek megfelelően fogadták el. Az 1993. évi rendelet csupán jogalapot teremtett, amely lehetővé tett olyan, a regionális repülőtereknek nyújtható támogatási intézkedéseket, amelyeket Észak-Rajna–Vesztfália 1993 óta fontolóra vehetett. Nem jelentett viszont visszavonhatatlan elkötelezettséget a második intézkedés meghozatalára az FN GmbH javára, és önmagában nem teremtett jogosultságot a kedvezményezett számára (ahogy az 1993. évi rendelet 1. cikkében kifejezetten szerepel). A második intézkedés valójában az 1993. évi rendelettel létrehozott rendszer egyéni alkalmazását jelenti. |
| --- | --- |

(192)

Az első intézkedés támogatási természetére vonatkozó érvelés érvényes itt is (lásd a fenti 8.3.1. szakaszt), habár Németország azt állítja, hogy létező támogatásnak minősül (lásd a (102) preambulumbekezdést). A Lipcse–Halle ügyben hozott ítéletben a Bíróság megerősítette, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítésére 2000-től, azaz a második intézkedés dátumánál (2002. október 15.) korábbi időponttól kezdve szintén az állami támogatásra vonatkozó szabályok vonatkoznak. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedés a hatálybalépése idején állami támogatásnak minősült. Németország állításával ellentétben ezt az értékelést nem befolyásolja, hogy az intézkedést az 1993. évi rendeletnek megfelelően fogadták el. Az 1993. évi rendelet csupán jogalapot teremtett, amely lehetővé tett olyan, a regionális repülőtereknek nyújtható támogatási intézkedéseket, amelyeket Észak-Rajna–Vesztfália 1993 óta fontolóra vehetett. Nem jelentett viszont visszavonhatatlan elkötelezettséget a második intézkedés meghozatalára az FN GmbH javára, és önmagában nem teremtett jogosultságot a kedvezményezett számára (ahogy az 1993. évi rendelet 1. cikkében kifejezetten szerepel). A második intézkedés valójában az 1993. évi rendelettel létrehozott rendszer egyéni alkalmazását jelenti.

| (193) | Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogosult az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerint megvizsgálni a második intézkedést, mert a meghozatala idején egyértelmű volt, hogy az FN GmbH gazdasági tevékenységben vesz részt. |
| --- | --- |

(193)

Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogosult az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerint megvizsgálni a második intézkedést, mert a meghozatala idején egyértelmű volt, hogy az FN GmbH gazdasági tevékenységben vesz részt.

8.4.2.   Állami források és az államnak való tulajdoníthatóság

| (194) | Ahogy az eljárás megindításáról szóló határozat (111) pontjában olvasható, az állam által nyújtott támogatást közvetlenül az észak-rajna–vesztfáliai költségvetésből fizették az FN GmbH javára biztosított közvetlen támogatásként. Ezért az Észak-Rajna–Vesztfália által nyújtott pénzügyi támogatáshoz állami forrásokat vettek igénybe, így ez az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(194)

Ahogy az eljárás megindításáról szóló határozat (111) pontjában olvasható, az állam által nyújtott támogatást közvetlenül az észak-rajna–vesztfáliai költségvetésből fizették az FN GmbH javára biztosított közvetlen támogatásként. Ezért az Észak-Rajna–Vesztfália által nyújtott pénzügyi támogatáshoz állami forrásokat vettek igénybe, így ez az államnak tulajdonítható.

8.4.3.   Gazdasági előny

| (195) | Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. |
| --- | --- |

(195)

Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg.

| (196) | A vizsgált ügyben Észak-Rajna–Vesztfália közvetlen támogatás formájában közpénzeket juttatott a repülőtéri infrastrukturális beruházások támogatására. Ezeket a pénzösszegeket az FN GmbH a repülőtér üzemeltetőjeként azért kapta, hogy finanszírozza a repülőtéri beruházásokat. A Bizottság megállapítja, hogy ellentételezés és a megtérülés lehetősége nélkül egyetlen piaci befektető sem nyújtana ilyen támogatást. |
| --- | --- |

(196)

A vizsgált ügyben Észak-Rajna–Vesztfália közvetlen támogatás formájában közpénzeket juttatott a repülőtéri infrastrukturális beruházások támogatására. Ezeket a pénzösszegeket az FN GmbH a repülőtér üzemeltetőjeként azért kapta, hogy finanszírozza a repülőtéri beruházásokat. A Bizottság megállapítja, hogy ellentételezés és a megtérülés lehetősége nélkül egyetlen piaci befektető sem nyújtana ilyen támogatást.

| (197) | A beruházási támogatás ezért ellentételezés nélkül csökkenti a repülőtér üzemeltetője által általában viselt beruházási költségeket, ezért gazdasági előnyhöz juttatja az FN GmbH-t. |
| --- | --- |

(197)

A beruházási támogatás ezért ellentételezés nélkül csökkenti a repülőtér üzemeltetője által általában viselt beruházási költségeket, ezért gazdasági előnyhöz juttatja az FN GmbH-t.

8.4.4.   Szelektivitás

| (198) | A jelenlegi esetben a Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés egy olyan rendszer egyéni alkalmazása, amelyből kifolyólag nemcsak a Niederrhein-Weeze repülőtér, hanem több más észak-rajna–vesztfáliai repülőtér is előnyhöz jutott. Ugyanakkor a szóban forgó rendszer nem egy valamennyi észak-rajna–vesztfáliai repülőteret érintő általános intézkedés, mert a nagyobb düsseldorfi és kölni/bonni repülőtér nem jogosult erre a tartományi támogatási intézkedésre. Mindenesetre, ha valamennyi észak-rajna–vesztfáliai repülőtér jogosult lett volna rá, az ilyen ágazati intézkedést szelektívnek kellett volna tekinteni, mert csak egy adott térség adott ágazata érdekeit szolgálta. |
| --- | --- |

(198)

A jelenlegi esetben a Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés egy olyan rendszer egyéni alkalmazása, amelyből kifolyólag nemcsak a Niederrhein-Weeze repülőtér, hanem több más észak-rajna–vesztfáliai repülőtér is előnyhöz jutott. Ugyanakkor a szóban forgó rendszer nem egy valamennyi észak-rajna–vesztfáliai repülőteret érintő általános intézkedés, mert a nagyobb düsseldorfi és kölni/bonni repülőtér nem jogosult erre a tartományi támogatási intézkedésre. Mindenesetre, ha valamennyi észak-rajna–vesztfáliai repülőtér jogosult lett volna rá, az ilyen ágazati intézkedést szelektívnek kellett volna tekinteni, mert csak egy adott térség adott ágazata érdekeit szolgálta.

| (199) | Ezért a második intézkedés által az FN GmbH-nak juttatott előny szelektív. |
| --- | --- |

(199)

Ezért a második intézkedés által az FN GmbH-nak juttatott előny szelektív.

8.4.5.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (200) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, amennyiben megerősíti egy adott vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját (62). Általában, amikor a tagállam által nyújtott előny erősíti egy adott uniós piacon versengő vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját, akkor a tagállamok közötti kereskedelmet az adott előny által érintettnek kell tekinteni (63). |
| --- | --- |

(200)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, amennyiben megerősíti egy adott vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját (62). Általában, amikor a tagállam által nyújtott előny erősíti egy adott uniós piacon versengő vállalkozás más vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját, akkor a tagállamok közötti kereskedelmet az adott előny által érintettnek kell tekinteni (63).

| (201) | A repülőterek üzemeltetői európai szinten versenyeznek, hogy légitársaságokat nyerjenek meg, és ezzel új útvonalakat nyissanak az adott repülőtérről, vagy több járatot indítsanak ezeken az útvonalakon. Amikor a légitársaságok kiválasztják, mely repülőterekről nyissanak új útvonalakat, vagy honnan indítsanak több járatot a meglévő útvonalakon, összehasonlítják a repülőtereket olyan szempontok alapján, mint a repülőtéri szolgáltatások és az érintett ügyfelek típusa, a népesség vagy a gazdasági tevékenység, a zsúfoltság, a szárazföldi elérhetőség, a díjak mértéke, valamint a repülőtéri infrastruktúra és szolgáltatások használatának általános kereskedelmi feltételei (64). Németország azáltal, hogy a szokásos piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott pénzügyi támogatást az FN GmbH-nak, lehetővé tette, hogy az agresszívebben versenyezzen más repülőtéri üzemeltetőkkel a légitársaságok megnyerése érdekében, mintha a szokásos piaci feltételeknek megfelelő tőkeköltséget fizetett volna. |
| --- | --- |

(201)

A repülőterek üzemeltetői európai szinten versenyeznek, hogy légitársaságokat nyerjenek meg, és ezzel új útvonalakat nyissanak az adott repülőtérről, vagy több járatot indítsanak ezeken az útvonalakon. Amikor a légitársaságok kiválasztják, mely repülőterekről nyissanak új útvonalakat, vagy honnan indítsanak több járatot a meglévő útvonalakon, összehasonlítják a repülőtereket olyan szempontok alapján, mint a repülőtéri szolgáltatások és az érintett ügyfelek típusa, a népesség vagy a gazdasági tevékenység, a zsúfoltság, a szárazföldi elérhetőség, a díjak mértéke, valamint a repülőtéri infrastruktúra és szolgáltatások használatának általános kereskedelmi feltételei (64). Németország azáltal, hogy a szokásos piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott pénzügyi támogatást az FN GmbH-nak, lehetővé tette, hogy az agresszívebben versenyezzen más repülőtéri üzemeltetőkkel a légitársaságok megnyerése érdekében, mintha a szokásos piaci feltételeknek megfelelő tőkeköltséget fizetett volna.

| (202) | A második intézkedés ezért potenciálisan torzította a versenyt és befolyásolta az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(202)

A második intézkedés ezért potenciálisan torzította a versenyt és befolyásolta az Unión belüli kereskedelmet.

8.4.6.   Következtetés

| (203) | A második intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében az FN GmbH-nak juttatott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(203)

A második intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében az FN GmbH-nak juttatott állami támogatásnak minősül.

8.5.   A támogatás megléte a klevei körzet által nyújtott támogatás vonatkozásában (harmadik intézkedés)

8.5.1.   A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma

| (204) | Az állami tulajdonban lévő EEL GmbH által nyújtott hitelek támogatási természetére vonatkozó érvelés érvényes itt is (lásd a fenti 8.3.1. szakaszt). A harmadik intézkedés részét képező különböző intézkedéseket 2002. március 14-én hozták, azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítéletet követően. A hitelmegállapodás (1) bekezdésének 4. pontja értelmében az intézkedés biztosításának dátuma az a nap, amelyen a kedvezményezett megvásárolta a repülőtéri infrastruktúrát a német szövetségi kormánytól, azaz 2002. március 14. |
| --- | --- |

(204)

Az állami tulajdonban lévő EEL GmbH által nyújtott hitelek támogatási természetére vonatkozó érvelés érvényes itt is (lásd a fenti 8.3.1. szakaszt). A harmadik intézkedés részét képező különböző intézkedéseket 2002. március 14-én hozták, azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítéletet követően. A hitelmegállapodás (1) bekezdésének 4. pontja értelmében az intézkedés biztosításának dátuma az a nap, amelyen a kedvezményezett megvásárolta a repülőtéri infrastruktúrát a német szövetségi kormánytól, azaz 2002. március 14.

| (205) | Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogosult megvizsgálni a harmadik intézkedést és annak az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőségét, mert a meghozatala idején egyértelmű volt, hogy az FN GmbH gazdasági tevékenységben vesz részt. |
| --- | --- |

(205)

Ebből kifolyólag a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy jogosult megvizsgálni a harmadik intézkedést és annak az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőségét, mert a meghozatala idején egyértelmű volt, hogy az FN GmbH gazdasági tevékenységben vesz részt.

8.5.2.   Állami források és az államnak való tulajdoníthatóság

| (206) | A támogatást közvetlenül a klevei körzet költségvetéséből biztosították az FN GmbH számára. A 3. intézkedéshez ezért állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(206)

A támogatást közvetlenül a klevei körzet költségvetéséből biztosították az FN GmbH számára. A 3. intézkedéshez ezért állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható.

8.5.3.   Gazdasági előny

| (207) | Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. Ebben a vonatkozásban a Bizottságnak elemeznie kell, hogy a klevei körzet piacgazdasági befektetőként járt-e el, amikor elengedte az FN GmbH-nak korábban nyújtott áthidaló finanszírozás egyik részletét. |
| --- | --- |

(207)

Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. Ebben a vonatkozásban a Bizottságnak elemeznie kell, hogy a klevei körzet piacgazdasági befektetőként járt-e el, amikor elengedte az FN GmbH-nak korábban nyújtott áthidaló finanszírozás egyik részletét.

| (208) | A piacgazdasági befektetőket a jövedelmezőséggel kapcsolatos kilátások vezérlik. (65) A piacgazdasági szereplő teszt rendszerint teljesül, ha a vállalkozás struktúrája és jövőbeni kilátásai megfelelőek ahhoz, hogy egy összehasonlítható magánvállalkozáshoz képest megfelelő időn belül normális nyereségre lehessen számítani osztalékfizetés vagy tőkenövekedés formájában. |
| --- | --- |

(208)

A piacgazdasági befektetőket a jövedelmezőséggel kapcsolatos kilátások vezérlik. (65) A piacgazdasági szereplő teszt rendszerint teljesül, ha a vállalkozás struktúrája és jövőbeni kilátásai megfelelőek ahhoz, hogy egy összehasonlítható magánvállalkozáshoz képest megfelelő időn belül normális nyereségre lehessen számítani osztalékfizetés vagy tőkenövekedés formájában.

| (209) | A jelenlegi esetben a klevei körzet [4–10] millió EUR nagyságú kamatmentes hitelt nyújtott az FN GmbH-nak, és további ellentételezés nélkül lemondott arról, hogy az FN GmbH visszafizessen egy [2–5] millió EUR nagyságú részletet. Ez az utolsó döntés valójában a hitelmegállapodás (4) bekezdésének 1. pontjában szereplő kikötés végrehajtása, miszerint a szóban forgó részletet nem kell visszafizetni, ha megvalósul a 350 munkahely teremtésére vonatkozó célkitűzés. A Bizottság ezért megállapítja, hogy egyetlen piaci befektető sem nyújtott volna kamatmentes hitelt és mondott volna le ellentételezés nélkül a hitel jelentős részének visszafizetéséről. |
| --- | --- |

(209)

A jelenlegi esetben a klevei körzet [4–10] millió EUR nagyságú kamatmentes hitelt nyújtott az FN GmbH-nak, és további ellentételezés nélkül lemondott arról, hogy az FN GmbH visszafizessen egy [2–5] millió EUR nagyságú részletet. Ez az utolsó döntés valójában a hitelmegállapodás (4) bekezdésének 1. pontjában szereplő kikötés végrehajtása, miszerint a szóban forgó részletet nem kell visszafizetni, ha megvalósul a 350 munkahely teremtésére vonatkozó célkitűzés. A Bizottság ezért megállapítja, hogy egyetlen piaci befektető sem nyújtott volna kamatmentes hitelt és mondott volna le ellentételezés nélkül a hitel jelentős részének visszafizetéséről.

| (210) | Továbbá a piacgazdasági befektető értékelésének mellőznie kell a repülőtérnek helyet adó régió gazdaságára gyakorolt pozitív hatásokat, beleértve a munkahelyteremtést, mert a Bizottság azáltal értékeli, hogy az adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, hogy mérlegeli: „hasonló körülmények között egy magánbefektető, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, jegyezte volna-e a szóban forgó tőkét” (66). A jelenlegi esetben a visszafizetési kötelezettségről való lemondás egyetlen feltétele a bizonyos mértékű munkahelyteremtés volt. Ugyanakkor a munkahelyteremtés kérdése mellőzendő a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazásában. Más szóval egyetlen piacgazdasági befektető sem egyezett volna bele, hogy a régióban történő munkahelyteremtésből kifolyólag lemondjon [2–5] millió EUR visszafizetéséről. |
| --- | --- |

(210)

Továbbá a piacgazdasági befektető értékelésének mellőznie kell a repülőtérnek helyet adó régió gazdaságára gyakorolt pozitív hatásokat, beleértve a munkahelyteremtést, mert a Bizottság azáltal értékeli, hogy az adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, hogy mérlegeli: „hasonló körülmények között egy magánbefektető, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, jegyezte volna-e a szóban forgó tőkét” (66). A jelenlegi esetben a visszafizetési kötelezettségről való lemondás egyetlen feltétele a bizonyos mértékű munkahelyteremtés volt. Ugyanakkor a munkahelyteremtés kérdése mellőzendő a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazásában. Más szóval egyetlen piacgazdasági befektető sem egyezett volna bele, hogy a régióban történő munkahelyteremtésből kifolyólag lemondjon [2–5] millió EUR visszafizetéséről.

| (211) | A klevei körzet által nyújtott kamatmentes hitel és a részlet visszafizetéséről való lemondás ezért csökkenti a repülőtér üzemeltetőjének szokásos költségeit, amivel olyan előnyhöz juttatja az FN GmbH-t, amilyenhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutna hozzá. |
| --- | --- |

(211)

A klevei körzet által nyújtott kamatmentes hitel és a részlet visszafizetéséről való lemondás ezért csökkenti a repülőtér üzemeltetőjének szokásos költségeit, amivel olyan előnyhöz juttatja az FN GmbH-t, amilyenhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutna hozzá.

8.5.4.   Szelektivitás

| (212) | A szóban forgó előnyben csak az FN GmbH részesült. Mivel a közpénzekből egyetlen vállalkozás részesült, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív. |
| --- | --- |

(212)

A szóban forgó előnyben csak az FN GmbH részesült. Mivel a közpénzekből egyetlen vállalkozás részesült, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív.

8.5.5.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (213) | A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás vonatkozásában fent kifejtett érvelés (lásd a 8.4.5. szakaszt) érvényes. |
| --- | --- |

(213)

A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás vonatkozásában fent kifejtett érvelés (lásd a 8.4.5. szakaszt) érvényes.

8.5.6.   Következtetés

| (214) | A fent kifejtett okokból a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a repülőtéri ingatlan akvizíciós költségeinek részleges fedezésére szolgáló áthidaló finanszírozásról szóló megállapodásnak megfelelően a klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közpénzek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(214)

A fent kifejtett okokból a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a repülőtéri ingatlan akvizíciós költségeinek részleges fedezésére szolgáló áthidaló finanszírozásról szóló megállapodásnak megfelelően a klevei körzet által az FN GmbH-nak nyújtott közpénzek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

8.6.   A támogatás megléte a klevei körzet és a weezei önkormányzat által az EEL GmbH-nak nyújtott támogatás vonatkozásában (negyedik intézkedés)

8.6.1.   A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma

| (215) | Németország azt állítja, hogy az EEL GmbH olyan gazdasági egység, amelynek célja, hogy lehetővé tegye a pénzeszközök hatékony és gazdaságos eljuttatását az FN GmbH-nak. |
| --- | --- |

(215)

Németország azt állítja, hogy az EEL GmbH olyan gazdasági egység, amelynek célja, hogy lehetővé tegye a pénzeszközök hatékony és gazdaságos eljuttatását az FN GmbH-nak.

| (216) | Ahogy a (25) preambulumbekezdésben olvasható, az EEL GmbH-t a klevei körzet és a weezei önkormányzat alapította a repülőtéri ingatlan privatizációt megelőző kezelése céljából. Az EEL GmbH ezután részt vett az FN GmbH-nak juttatott hitelek biztosításában. A harmadik felek részére történő hitelek biztosítása önmagában gazdasági tevékenység. Ezért amikor a negyedik intézkedés részét képező különböző intézkedéseket meghozták az EEL GmbH számára, az gazdasági tevékenységben vett részt. |
| --- | --- |

(216)

Ahogy a (25) preambulumbekezdésben olvasható, az EEL GmbH-t a klevei körzet és a weezei önkormányzat alapította a repülőtéri ingatlan privatizációt megelőző kezelése céljából. Az EEL GmbH ezután részt vett az FN GmbH-nak juttatott hitelek biztosításában. A harmadik felek részére történő hitelek biztosítása önmagában gazdasági tevékenység. Ezért amikor a negyedik intézkedés részét képező különböző intézkedéseket meghozták az EEL GmbH számára, az gazdasági tevékenységben vett részt.

| (217) | Az EUMSZ 101. cikkére hivatkozva a vállalkozás fogalma kiterjed valamennyi, gazdasági tevékenységet folytató jogalanyra, függetlenül annak jogállásától és a finanszírozásának módjától. Az EEL GmbH kizárólag a hatóságok gazdasági egységeként tevékenykedik, és mint ilyen, nem folytat gazdasági tevékenységeket; egyedüli célja a két hatóság forrásainak egyesítése a repülőtéri fejlesztések finanszírozása érdekében. |
| --- | --- |

(217)

Az EUMSZ 101. cikkére hivatkozva a vállalkozás fogalma kiterjed valamennyi, gazdasági tevékenységet folytató jogalanyra, függetlenül annak jogállásától és a finanszírozásának módjától. Az EEL GmbH kizárólag a hatóságok gazdasági egységeként tevékenykedik, és mint ilyen, nem folytat gazdasági tevékenységeket; egyedüli célja a két hatóság forrásainak egyesítése a repülőtéri fejlesztések finanszírozása érdekében.

| (218) | Mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének megfelelő halmozott kritériumok nem teljesülnek, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a negyedik intézkedés nem tartalmaz állami támogatást az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(218)

Mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének megfelelő halmozott kritériumok nem teljesülnek, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a negyedik intézkedés nem tartalmaz állami támogatást az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében.

| (219) | Még ha úgy is kellene tekinteni, hogy az EEL GmbH a negyedik intézkedés részét képező intézkedések meghozatalának időszakában az uniós versenyjogi szabályozás hatálya alá tartozott (ami nem így történt), a Bizottság az értékelés során akkor is ugyanazt a következtetést vonná le, hogy a negyedik intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ahogy azt a lenti szakaszok ismertetik. |
| --- | --- |

(219)

Még ha úgy is kellene tekinteni, hogy az EEL GmbH a negyedik intézkedés részét képező intézkedések meghozatalának időszakában az uniós versenyjogi szabályozás hatálya alá tartozott (ami nem így történt), a Bizottság az értékelés során akkor is ugyanazt a következtetést vonná le, hogy a negyedik intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ahogy azt a lenti szakaszok ismertetik.

8.6.2.   Állami források és az államnak való tulajdoníthatóság

| (220) | Az EEL GmbH a negyedik intézkedés részét képező valamennyi tőkét, likviditási támogatást és tőkeinjekciót a részvényeseitől kapott, akik a költségvetésükből finanszírozták ezeket az intézkedéseket. A negyedik intézkedés részét képezi a weezei önkormányzat által nyújtott 100 %-os garancia is, amely az önkormányzat költségvetéséből származik. Ezért a negyedik intézkedés részét képező valamennyi intézkedést két helyi hatóság költségvetési forrásaiból finanszírozták, emellett ezek a hatóságok határoztak e különböző intézkedések meghozataláról. |
| --- | --- |

(220)

Az EEL GmbH a negyedik intézkedés részét képező valamennyi tőkét, likviditási támogatást és tőkeinjekciót a részvényeseitől kapott, akik a költségvetésükből finanszírozták ezeket az intézkedéseket. A negyedik intézkedés részét képezi a weezei önkormányzat által nyújtott 100 %-os garancia is, amely az önkormányzat költségvetéséből származik. Ezért a negyedik intézkedés részét képező valamennyi intézkedést két helyi hatóság költségvetési forrásaiból finanszírozták, emellett ezek a hatóságok határoztak e különböző intézkedések meghozataláról.

| (221) | Ezért a negyedik intézkedéshez állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(221)

Ezért a negyedik intézkedéshez állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható.

8.6.3.   Gazdasági előny

| (222) | Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. |
| --- | --- |

(222)

Annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg.

| (223) | Ebben a tekintetben a Bizottságnak elemeznie kell, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat úgy járt-e el, ahogy a jövedelmezőségi kilátások (67) által vezérelt körültekintő piacgazdasági szereplők tették volna ugyanilyen körülmények között, amikor meghozták a negyedik intézkedést (tőkeintézkedések, garanciák, hitelek és a hitelek visszafizetésére vonatkozó határidők megváltoztatása) az EEL GmbH javára. |
| --- | --- |

(223)

Ebben a tekintetben a Bizottságnak elemeznie kell, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat úgy járt-e el, ahogy a jövedelmezőségi kilátások (67) által vezérelt körültekintő piacgazdasági szereplők tették volna ugyanilyen körülmények között, amikor meghozták a negyedik intézkedést (tőkeintézkedések, garanciák, hitelek és a hitelek visszafizetésére vonatkozó határidők megváltoztatása) az EEL GmbH javára.

| (224) | Először fontos felidézni, ahogy a 8.3.2. szakaszban olvasható, hogy az EEL GmbH két állami részvényes által a Niederrhein-Weeze repülőtéri ingatlan kezelése céljából létrehozott különleges célú gazdasági egység, amelyet 2003 óta kizárólag e repülőtér finanszírozására használnak. Ezt megerősíti az a tény, hogy ez a két állami részvényes a 2003. április 10-én és 11-én tartott (írásbeli) általános gyűlésén szigorúan a Niederrhein-Weeze repülőtérbe történő beruházásokra korlátozta az EEL GmbH új pénzügyi tevékenységét. Ez a célkitűzés megfelel az EEL GmbH alapító okiratának (Gesellschaftsvertrag, 1999. december 16.) 2. cikkében meghatározott célnak (68). Továbbá, ahogy a (153) preambulumbekezdésben olvasható, az EEL GmbH-nak nincs igazgatótanácsa. Mindkét ügyvezető igazgató a hatóságok képviselője. A vállalkozás egyik ügyvezető igazgatója a Landrat, azaz a klevei körzet vezetője, a másik ügyvezető igazgató a weezei polgármester. Ezen kívül az EEL GmbH nem rendelkezik állandó munkatársakkal, és egyetlen tisztviselő igazgatja a klevei körzetből. Ezekből következik, hogy az EEL GmbH határozatait valójában az állami részvényesek képviselői hozták, akik napi szinten irányítják a vállalkozást azon túlmenően, hogy ők alkotják az irányító szerveit. Ez megerősíti, hogy a szóban forgó intézkedések az állami részvényeseknek tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(224)

Először fontos felidézni, ahogy a 8.3.2. szakaszban olvasható, hogy az EEL GmbH két állami részvényes által a Niederrhein-Weeze repülőtéri ingatlan kezelése céljából létrehozott különleges célú gazdasági egység, amelyet 2003 óta kizárólag e repülőtér finanszírozására használnak. Ezt megerősíti az a tény, hogy ez a két állami részvényes a 2003. április 10-én és 11-én tartott (írásbeli) általános gyűlésén szigorúan a Niederrhein-Weeze repülőtérbe történő beruházásokra korlátozta az EEL GmbH új pénzügyi tevékenységét. Ez a célkitűzés megfelel az EEL GmbH alapító okiratának (Gesellschaftsvertrag, 1999. december 16.) 2. cikkében meghatározott célnak (68). Továbbá, ahogy a (153) preambulumbekezdésben olvasható, az EEL GmbH-nak nincs igazgatótanácsa. Mindkét ügyvezető igazgató a hatóságok képviselője. A vállalkozás egyik ügyvezető igazgatója a Landrat, azaz a klevei körzet vezetője, a másik ügyvezető igazgató a weezei polgármester. Ezen kívül az EEL GmbH nem rendelkezik állandó munkatársakkal, és egyetlen tisztviselő igazgatja a klevei körzetből. Ezekből következik, hogy az EEL GmbH határozatait valójában az állami részvényesek képviselői hozták, akik napi szinten irányítják a vállalkozást azon túlmenően, hogy ők alkotják az irányító szerveit. Ez megerősíti, hogy a szóban forgó intézkedések az állami részvényeseknek tulajdoníthatók.

| (225) | A piacgazdasági szereplő tesztnek a negyedik intézkedésre történő alkalmazásánál megfelelően figyelembe kell venni, hogy ezeknek a finanszírozási intézkedéseknek a kedvezményezettje egy olyan gazdálkodó egységek által létrehozott és a tulajdonukban lévő különleges célú gazdasági egység, amelyektől a negyedik intézkedés származik, és kizárólag ezen gazdálkodó egységek jól meghatározott célkitűzéseinek megvalósítása érdekében használják. Ebben az összefüggésben továbbá megfelelő figyelmet kell fordítani arra a célkitűzésre, amelynek érdekében a különleges célú gazdasági egységet használják. |
| --- | --- |

(225)

A piacgazdasági szereplő tesztnek a negyedik intézkedésre történő alkalmazásánál megfelelően figyelembe kell venni, hogy ezeknek a finanszírozási intézkedéseknek a kedvezményezettje egy olyan gazdálkodó egységek által létrehozott és a tulajdonukban lévő különleges célú gazdasági egység, amelyektől a negyedik intézkedés származik, és kizárólag ezen gazdálkodó egységek jól meghatározott célkitűzéseinek megvalósítása érdekében használják. Ebben az összefüggésben továbbá megfelelő figyelmet kell fordítani arra a célkitűzésre, amelynek érdekében a különleges célú gazdasági egységet használják.

| (226) | A különleges célú gazdasági egységeket gyakran magánvállalkozások hozzák létre és használják számos körülmény esetén. A különleges célú gazdasági egységek használatának egyik lehetséges esete, amikor két független vállalkozás létrehoz egy közös vállalkozást, hogy kidolgozzon egy konkrét projektet, vagy elvégezzen egy konkrét tevékenységet vagy funkciót (például kutatás és fejlesztés, termelés, forgalmazás) (69) mindkét vállalkozás javára. A különleges célú gazdasági egység ezért olyan jogi struktúra, amelynek mindkét vállalkozás kiutal a közös projekt, funkció vagy tevékenység végrehajtásához szükséges forrásokat (pénzeszközök, személyek, eszközök stb.), amelyek révén végrehajtják a közös projektet, funkciót vagy tevékenységet. Bizonyos helyzetekben például, amikor a különleges célú gazdasági egységnek csak termelési vagy kutatási és fejlesztési funkciója van, úgy kap támogatást az anyavállalataitól, hogy ő maga nem termel nyereséget, amely szétosztható a részvényesek között, például osztalék formájában. Nyereség termelése helyett hozzájárul azon tevékenységek elvégzéséhez, amelyeket az anyavállalatok szükségesnek tartanak a célkitűzéseik érdekében. |
| --- | --- |

(226)

A különleges célú gazdasági egységeket gyakran magánvállalkozások hozzák létre és használják számos körülmény esetén. A különleges célú gazdasági egységek használatának egyik lehetséges esete, amikor két független vállalkozás létrehoz egy közös vállalkozást, hogy kidolgozzon egy konkrét projektet, vagy elvégezzen egy konkrét tevékenységet vagy funkciót (például kutatás és fejlesztés, termelés, forgalmazás) (69) mindkét vállalkozás javára. A különleges célú gazdasági egység ezért olyan jogi struktúra, amelynek mindkét vállalkozás kiutal a közös projekt, funkció vagy tevékenység végrehajtásához szükséges forrásokat (pénzeszközök, személyek, eszközök stb.), amelyek révén végrehajtják a közös projektet, funkciót vagy tevékenységet. Bizonyos helyzetekben például, amikor a különleges célú gazdasági egységnek csak termelési vagy kutatási és fejlesztési funkciója van, úgy kap támogatást az anyavállalataitól, hogy ő maga nem termel nyereséget, amely szétosztható a részvényesek között, például osztalék formájában. Nyereség termelése helyett hozzájárul azon tevékenységek elvégzéséhez, amelyeket az anyavállalatok szükségesnek tartanak a célkitűzéseik érdekében.

| (227) | Ezért egyértelmű, hogy amikor két független magánvállalkozás létrehoz és használ egy különleges célú gazdasági egységet egy jól meghatározott célkitűzés érdekében, és támogatásban részesíti, ezt a támogatást nem feltétlenül azzal a céllal biztosítják, hogy pénzügyi nyereségre tegyenek szert osztalékok vagy kamatok formájában, ahogy egy befektető vagy bank tenné. Ehelyett azért bocsátják rendelkezésre ezt a támogatást, hogy teljesítsék azt a célkitűzést, amelynek érdekében a különleges célú gazdasági egységet használják. |
| --- | --- |

(227)

Ezért egyértelmű, hogy amikor két független magánvállalkozás létrehoz és használ egy különleges célú gazdasági egységet egy jól meghatározott célkitűzés érdekében, és támogatásban részesíti, ezt a támogatást nem feltétlenül azzal a céllal biztosítják, hogy pénzügyi nyereségre tegyenek szert osztalékok vagy kamatok formájában, ahogy egy befektető vagy bank tenné. Ehelyett azért bocsátják rendelkezésre ezt a támogatást, hogy teljesítsék azt a célkitűzést, amelynek érdekében a különleges célú gazdasági egységet használják.

| (228) | Tekintettel ezekre a megfontolásokra, a klevei körzet és a weezei önkormányzat EEL GmbH-val szembeni magatartásának elemzésénél figyelembe kell venni azt a tényt, hogy ez a két hatóság az EEL GmbH egyedüli részvényese, valamint a 2003 óta az EEL GmbH-ra ruházott kizárólagos célkitűzést, azaz azt, hogy első intézkedés keretében különböző hiteleket biztosítottak az FN GmbH-nak és meghosszabbították a visszafizetési határidőt. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az első intézkedés részét képező különböző intézkedések, ahogy az a 8.3.2. szakaszban olvasható, egyértelműen a klevei körzetnek és a weezei önkormányzatnak tulajdoníthatók. Más szóval ez a két hatóság tervezte meg az első intézkedést és határozott annak végrehajtásáról, illetve döntött úgy, hogy az EEL GmbH-t használja erre a célra. |
| --- | --- |

(228)

Tekintettel ezekre a megfontolásokra, a klevei körzet és a weezei önkormányzat EEL GmbH-val szembeni magatartásának elemzésénél figyelembe kell venni azt a tényt, hogy ez a két hatóság az EEL GmbH egyedüli részvényese, valamint a 2003 óta az EEL GmbH-ra ruházott kizárólagos célkitűzést, azaz azt, hogy első intézkedés keretében különböző hiteleket biztosítottak az FN GmbH-nak és meghosszabbították a visszafizetési határidőt. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az első intézkedés részét képező különböző intézkedések, ahogy az a 8.3.2. szakaszban olvasható, egyértelműen a klevei körzetnek és a weezei önkormányzatnak tulajdoníthatók. Más szóval ez a két hatóság tervezte meg az első intézkedést és határozott annak végrehajtásáról, illetve döntött úgy, hogy az EEL GmbH-t használja erre a célra.

| (229) | Ezért a piacgazdasági szereplő elvének a negyedik intézkedésre történő alkalmazásánál abból kell kiindulni, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat határozott az első intézkedés végrehajtásáról és az EEL GmbH-nak erre a célra történő használatáról. A Bizottságnak az alábbi releváns kérdést kell megválaszolnia: ha két hipotetikus piacgazdasági szereplő úgy határoz, hogy végrehajt az első intézkedés részét képező intézkedésekhez hasonló intézkedéseket, vajon olyan különleges célú gazdasági egységet használ-e, mint az EEL GmbH, és a negyedik intézkedést jelentő támogatáshoz hasonló támogatásban részesíti-e, hogy megvalósítsa ezt a célkitűzést? |
| --- | --- |

(229)

Ezért a piacgazdasági szereplő elvének a negyedik intézkedésre történő alkalmazásánál abból kell kiindulni, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat határozott az első intézkedés végrehajtásáról és az EEL GmbH-nak erre a célra történő használatáról. A Bizottságnak az alábbi releváns kérdést kell megválaszolnia: ha két hipotetikus piacgazdasági szereplő úgy határoz, hogy végrehajt az első intézkedés részét képező intézkedésekhez hasonló intézkedéseket, vajon olyan különleges célú gazdasági egységet használ-e, mint az EEL GmbH, és a negyedik intézkedést jelentő támogatáshoz hasonló támogatásban részesíti-e, hogy megvalósítsa ezt a célkitűzést?

| (230) | Ezzel összefüggésben abból, hogy a részvényesei esetleg a normál piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábak mellett biztosítottak egyes hiteleket az EEL GmbH-nak, a garanciát ellentételezés nélkül bocsátották rendelkezésre, illetve a tőkeinjekcióra úgy került sor, hogy nem volt egyértelmű kilátás a pénzügyi nyereségre, nem feltétlenül lehet arra következtetni, hogy a kleevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH vonatkozásában nem úgy járt el, ahogy a piacgazdasági szereplők tették volna. A releváns kérdés inkább az, hogy a negyedik intézkedés keretében az EEL GmbH részére biztosított finanszírozás ésszerű-e a piacgazdasági szereplők szemszögéből, az EEL GmbH részvényeseinek célkitűzéseit, azaz az első intézkedés végrehajtását tekintve. |
| --- | --- |

(230)

Ezzel összefüggésben abból, hogy a részvényesei esetleg a normál piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábak mellett biztosítottak egyes hiteleket az EEL GmbH-nak, a garanciát ellentételezés nélkül bocsátották rendelkezésre, illetve a tőkeinjekcióra úgy került sor, hogy nem volt egyértelmű kilátás a pénzügyi nyereségre, nem feltétlenül lehet arra következtetni, hogy a kleevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH vonatkozásában nem úgy járt el, ahogy a piacgazdasági szereplők tették volna. A releváns kérdés inkább az, hogy a negyedik intézkedés keretében az EEL GmbH részére biztosított finanszírozás ésszerű-e a piacgazdasági szereplők szemszögéből, az EEL GmbH részvényeseinek célkitűzéseit, azaz az első intézkedés végrehajtását tekintve.

| (231) | Két olyan körültekintő piacgazdasági szereplőnek, amely ugyanazokkal a célkitűzésekkel rendelkezik, mint az EEL GmbH állami részvényesei, alapvetően két lehetősége lett volna: létrehozni egy, az EEL GmbH-hoz hasonló különleges célú gazdasági egységet (első lehetőség) vagy közvetlenül, egy külön szerv nélkül az FN GmbH-nak biztosítani a hiteleket (második lehetőség). Egy ésszerű piacgazdasági szereplő nem vett volna számításba más olyan lehetőségeket, mint például pénzügyi magánközvetítők alkalmazása, amelyek ilyen szolgáltatás esetén díjat számítanak fel. Ez a lehetőség az ilyen díjak miatt növelte volna a támogatás FN GmbH-hoz való eljuttatásának költségét. |
| --- | --- |

(231)

Két olyan körültekintő piacgazdasági szereplőnek, amely ugyanazokkal a célkitűzésekkel rendelkezik, mint az EEL GmbH állami részvényesei, alapvetően két lehetősége lett volna: létrehozni egy, az EEL GmbH-hoz hasonló különleges célú gazdasági egységet (első lehetőség) vagy közvetlenül, egy külön szerv nélkül az FN GmbH-nak biztosítani a hiteleket (második lehetőség). Egy ésszerű piacgazdasági szereplő nem vett volna számításba más olyan lehetőségeket, mint például pénzügyi magánközvetítők alkalmazása, amelyek ilyen szolgáltatás esetén díjat számítanak fel. Ez a lehetőség az ilyen díjak miatt növelte volna a támogatás FN GmbH-hoz való eljuttatásának költségét.

| (232) | A Bizottság megállapítja, hogy amikor az állami részvényesek úgy határoztak, hogy pénzügyi közvetítők helyett ők maguk finanszírozzák az EEL GmbH-t, a pénzügyi kitettségüket arra korlátozták, ami az első intézkedés keretében szigorúan szükséges az FN GmbH finanszírozásához:






  a) | az állami részvényesei által az EEL GmbH-nak 2010-ig közvetlenül juttatott támogatás mértéke ([20–40] millió EUR (70)) arányos volt az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelek összegével ([20–40] millió EUR (71)); |
| --- | --- | --- |

(232)

A Bizottság megállapítja, hogy amikor az állami részvényesek úgy határoztak, hogy pénzügyi közvetítők helyett ők maguk finanszírozzák az EEL GmbH-t, a pénzügyi kitettségüket arra korlátozták, ami az első intézkedés keretében szigorúan szükséges az FN GmbH finanszírozásához:

a)

az állami részvényesei által az EEL GmbH-nak 2010-ig közvetlenül juttatott támogatás mértéke ([20–40] millió EUR (70)) arányos volt az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott hitelek összegével ([20–40] millió EUR (71));

| b) | az EEL GmbH támogatásának feltételeit (dátum, összeg és futamidő) összehangolták az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott támogatással:








  Nagyság (Millió EUR) | Az EEL GmbH által az FN GmbH részére nyújtott hitelről szóló megállapodás kelte | A Németország által az EEL GmbH részére biztosított állami intézkedések kelte | Nagyság (Millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [11-20] | 2003.4.11. | 2003.4.11. | [5–15] (+ [2–5] egy bankhitelből 2003. május 2-án) |
| 2–5 | 2004.6.17. | 2004.6.16. | [2-5] |
| 2–5 | 2004.7.28. | 2004.7.28. | [2-5] |
| A hitel meghosszabbítva 2010.12.31-ig (+ 6,5) | 2005.7.1. | 2005.7.1. | A hitel meghosszabbítva 2010.12.31-ig és az adósság átütemezése |
| A hitel meghosszabbítva 2016.12.31-ig. | 2010.11.29. | 2010.11.29. | A hitel meghosszabbítva 2016.12.31-ig |

b)

az EEL GmbH támogatásának feltételeit (dátum, összeg és futamidő) összehangolták az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott támogatással:

Nagyság (Millió EUR)

Az EEL GmbH által az FN GmbH részére nyújtott hitelről szóló megállapodás kelte

A Németország által az EEL GmbH részére biztosított állami intézkedések kelte

Nagyság (Millió EUR)

[11-20]

2003.4.11.

2003.4.11.

[5–15] (+ [2–5] egy bankhitelből 2003. május 2-án)

2–5

2004.6.17.

2004.6.16.

[2-5]

2–5

2004.7.28.

2004.7.28.

[2-5]

A hitel meghosszabbítva 2010.12.31-ig (+ 6,5)

2005.7.1.

2005.7.1.

A hitel meghosszabbítva 2010.12.31-ig és az adósság átütemezése

A hitel meghosszabbítva 2016.12.31-ig.

2010.11.29.

2010.11.29.

A hitel meghosszabbítva 2016.12.31-ig

| c) | Az EEL GmbH mérlegében csak azok a tárgyi eszközök szerepelnek, amelyek az FN GmbH-val szembeni követelései. Az FN GmbH-t finanszírozó tevékenységeiből származó (alacsony) nyereség csak megjelenik az EEL GmbH számviteli nyilvántartásában, de nem felel meg készpénznek vagy likviditásnak, mert az FN GmbH nem fizette vissza a tartozását az EEL GmbH-nak. |
| --- | --- |

c)

Az EEL GmbH mérlegében csak azok a tárgyi eszközök szerepelnek, amelyek az FN GmbH-val szembeni követelései. Az FN GmbH-t finanszírozó tevékenységeiből származó (alacsony) nyereség csak megjelenik az EEL GmbH számviteli nyilvántartásában, de nem felel meg készpénznek vagy likviditásnak, mert az FN GmbH nem fizette vissza a tartozását az EEL GmbH-nak.

| d) | Az EEL GmbH-nak az FN GmbH finanszírozására irányuló stratégiáját tekintve ezeknek a kamatoknak csak az a célja, hogy lehetővé tegyék az EEL GmbH számára, hogy elérje a megtérülési szintet és kifizesse az állami részvényesek és a(z) [bank] által nyújtott meghosszabbított hitelek kamatait, ahogy arról az EEL GmbH közgyűlésein készült jegyzőkönyvek tanúskodnak. |
| --- | --- |

d)

Az EEL GmbH-nak az FN GmbH finanszírozására irányuló stratégiáját tekintve ezeknek a kamatoknak csak az a célja, hogy lehetővé tegyék az EEL GmbH számára, hogy elérje a megtérülési szintet és kifizesse az állami részvényesek és a(z) [bank] által nyújtott meghosszabbított hitelek kamatait, ahogy arról az EEL GmbH közgyűlésein készült jegyzőkönyvek tanúskodnak.

| e) | Az EEL GmbH ezért addig nem tudja visszafizetni az összegeket a két részvényesének és a(z) [bank]-nak/-nek, amíg az FN GmbH nem fizeti vissza neki a hiteleket és nem fizeti ki az esedékes kamatokat. Ez azt jelenti, hogy az EEL GmbH nem tud más gazdasági tevékenységben részt venni, ahogy Németország állítja. |
| --- | --- |

e)

Az EEL GmbH ezért addig nem tudja visszafizetni az összegeket a két részvényesének és a(z) [bank]-nak/-nek, amíg az FN GmbH nem fizeti vissza neki a hiteleket és nem fizeti ki az esedékes kamatokat. Ez azt jelenti, hogy az EEL GmbH nem tud más gazdasági tevékenységben részt venni, ahogy Németország állítja.

| (233) | A Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a két részvényes által választott első lehetőség ezért összhangban volt a részvényesek azon kinyilvánított célkitűzésével, hogy az EEL GmbH forrásait kizárólag az FN GmbH finanszírozására fordítják. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a két részvényes által választott első lehetőség ezért összhangban volt a részvényesek azon kinyilvánított célkitűzésével, hogy az EEL GmbH forrásait kizárólag az FN GmbH finanszírozására fordítják.

| (234) | Emellett a Bizottság úgy véli, hogy az első lehetőség értelmében egy, az EEL GmbH-hoz hasonló különleges célú gazdasági egység adminisztrációs és igazgatási költségei a szükséges minimumra korlátozódnak (csak az FN GmbH-val szembeni követelések immobilizálására kerül sor, más eszközökére nem, nincsenek állandó munkatársak és nincs igazgatóság, szinte nincsenek működési költségek, a(z) [bank] által nyújtott hitel visszafizetésén kívül nincsenek pénzügyi költségek). Annál is inkább, mert amikor a két állami részvényes az első intézkedés végrehajtása mellett döntött, az EEL GmbH már létezett alvó struktúraként, és nem a semmiből kellett létrehozni. A különleges célú gazdasági egység melletti döntés emellett lehetővé teszi a harmadik felekkel (például az FN GmbH-val vagy egy magánbankkal) folytatott pénzügyi tranzakciók kezelését, miközben minimalizálja a két részvényes közötti tranzakciós költségeket. A második lehetőség ezzel szemben megduplázná az FN GmbH támogatására használt mechanizmusokat, ami növelné a támogatások FN GmbH-hoz történő eljuttatásának adminisztrációs és jogi költségeit (például a szerződések duplikálása révén), és valószínűleg befolyásolná a projekt felügyeletének és koordinációjának minőségét. |
| --- | --- |

(234)

Emellett a Bizottság úgy véli, hogy az első lehetőség értelmében egy, az EEL GmbH-hoz hasonló különleges célú gazdasági egység adminisztrációs és igazgatási költségei a szükséges minimumra korlátozódnak (csak az FN GmbH-val szembeni követelések immobilizálására kerül sor, más eszközökére nem, nincsenek állandó munkatársak és nincs igazgatóság, szinte nincsenek működési költségek, a(z) [bank] által nyújtott hitel visszafizetésén kívül nincsenek pénzügyi költségek). Annál is inkább, mert amikor a két állami részvényes az első intézkedés végrehajtása mellett döntött, az EEL GmbH már létezett alvó struktúraként, és nem a semmiből kellett létrehozni. A különleges célú gazdasági egység melletti döntés emellett lehetővé teszi a harmadik felekkel (például az FN GmbH-val vagy egy magánbankkal) folytatott pénzügyi tranzakciók kezelését, miközben minimalizálja a két részvényes közötti tranzakciós költségeket. A második lehetőség ezzel szemben megduplázná az FN GmbH támogatására használt mechanizmusokat, ami növelné a támogatások FN GmbH-hoz történő eljuttatásának adminisztrációs és jogi költségeit (például a szerződések duplikálása révén), és valószínűleg befolyásolná a projekt felügyeletének és koordinációjának minőségét.

| (235) | Ezért két, az EEL GmbH állami részvényesei helyében eljáró, közép- és hosszú távú jövedelmezőségi kilátások által vezérelt körültekintő piacgazdasági szereplő számára ésszerű választást jelentett volna, ha a második lehetőség helyett az első lehetőség mellett dönt. A Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a piacgazdasági szereplő teszt teljesült, és az EEL GmbH nem jutott gazdasági előnyhöz. |
| --- | --- |

(235)

Ezért két, az EEL GmbH állami részvényesei helyében eljáró, közép- és hosszú távú jövedelmezőségi kilátások által vezérelt körültekintő piacgazdasági szereplő számára ésszerű választást jelentett volna, ha a második lehetőség helyett az első lehetőség mellett dönt. A Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a piacgazdasági szereplő teszt teljesült, és az EEL GmbH nem jutott gazdasági előnyhöz.

8.6.4.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (236) | Az EEL GmbH tevékenysége 2003 óta szigorúan arra korlátozódott, hogy támogatást biztosítson az FN GmbH részére. Az EEL GmbH nem vehetett részt más tevékenységben. Például nem nyújthatott hitelt más gazdálkodó egységeknek. |
| --- | --- |

(236)

Az EEL GmbH tevékenysége 2003 óta szigorúan arra korlátozódott, hogy támogatást biztosítson az FN GmbH részére. Az EEL GmbH nem vehetett részt más tevékenységben. Például nem nyújthatott hitelt más gazdálkodó egységeknek.

| (237) | Ezért az egyetlen olyan tevékenység, amely vonatkozásában a negyedik intézkedés befolyásolhatta a verseny dinamikáját, az FN GmbH-nak nyújtott támogatás. Ilyen versenyhatás akkor állt volna fenn, ha a negyedik intézkedés hiányában az EEL GmbH-n kívüli egyéb, támogatást nyújtó szereplőknek, például bankoknak vagy egyéb befektetőknek nagyobb lehetősége lett volna arra, hogy nyereségszerzési céllal támogatást nyújtson az FN GmbH-nak. |
| --- | --- |

(237)

Ezért az egyetlen olyan tevékenység, amely vonatkozásában a negyedik intézkedés befolyásolhatta a verseny dinamikáját, az FN GmbH-nak nyújtott támogatás. Ilyen versenyhatás akkor állt volna fenn, ha a negyedik intézkedés hiányában az EEL GmbH-n kívüli egyéb, támogatást nyújtó szereplőknek, például bankoknak vagy egyéb befektetőknek nagyobb lehetősége lett volna arra, hogy nyereségszerzési céllal támogatást nyújtson az FN GmbH-nak.

| (238) | Ugyanakkor, ahogy a 8.5.3. szakaszban olvasható, a klevei körzet és a weezei önkormányzat egyértelműen azért tervezte, hogy maga hajtja végre az első intézkedést, hogy támogatást nyújtson az FN GmbH-nak. A negyedik intézkedés egyetlen oka az első intézkedés végrehajtása. |
| --- | --- |

(238)

Ugyanakkor, ahogy a 8.5.3. szakaszban olvasható, a klevei körzet és a weezei önkormányzat egyértelműen azért tervezte, hogy maga hajtja végre az első intézkedést, hogy támogatást nyújtson az FN GmbH-nak. A negyedik intézkedés egyetlen oka az első intézkedés végrehajtása.

| (239) | A negyedik intézkedés hiányában az EEL GmbH nem lett volna képes önmaga végrehajtani az első intézkedést. Ugyanakkor a negyedik intézkedés hiánya egyszerűen azt jelentené, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH közreműködése nélkül határozott volna az első intézkedés végrehajtásáról, például egy köztük és az FN GmbH közötti közvetlen jogviszony révén. Ezért a negyedik intézkedés hiányában a bankoknak vagy egyéb befektetőknek nem lett volna nagyobb lehetősége nyereségszerzési céllal támogatást nyújtani az FN GmbH-nak, mert a szükséges támogatást a klevei körzet és a weezei önkormányzat biztosította volna. |
| --- | --- |

(239)

A negyedik intézkedés hiányában az EEL GmbH nem lett volna képes önmaga végrehajtani az első intézkedést. Ugyanakkor a negyedik intézkedés hiánya egyszerűen azt jelentené, hogy a klevei körzet és a weezei önkormányzat az EEL GmbH közreműködése nélkül határozott volna az első intézkedés végrehajtásáról, például egy köztük és az FN GmbH közötti közvetlen jogviszony révén. Ezért a negyedik intézkedés hiányában a bankoknak vagy egyéb befektetőknek nem lett volna nagyobb lehetősége nyereségszerzési céllal támogatást nyújtani az FN GmbH-nak, mert a szükséges támogatást a klevei körzet és a weezei önkormányzat biztosította volna.

| (240) | Ezért feltételezve, hogy a negyedik intézkedés gazdasági előnyhöz juttatná az EEL GmbH-t (quod non), ez az előny nem befolyásolná a versenyt és a kereskedelmet, ezért az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(240)

Ezért feltételezve, hogy a negyedik intézkedés gazdasági előnyhöz juttatná az EEL GmbH-t (quod non), ez az előny nem befolyásolná a versenyt és a kereskedelmet, ezért az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak.

8.6.5.   Következtetés

| (241) | Tekintettel a fentiekben kifejtett indokokra, a negyedik intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(241)

Tekintettel a fentiekben kifejtett indokokra, a negyedik intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

8.7.   Új támogatás kontra létező támogatás

| (242) | A 659/1999/EK tanácsi rendelet (72) 1. cikke részletesen felsorolja, mikor minősül egy intézkedés létező támogatásnak. |
| --- | --- |

(242)

A 659/1999/EK tanácsi rendelet (72) 1. cikke részletesen felsorolja, mikor minősül egy intézkedés létező támogatásnak.

| (243) | Vitathatatlan, hogy a vitatott intézkedések nem azelőtt léptek hatályba, hogy Németország csatlakozott az Európai Unióhoz (az említett cikk b) pontjának i. alpontja), nem tekinthetők engedélyezettnek, mert a Bizottság elmulasztott határozatot hozni a meghatározott eljárási határidőn belül (b) pont, iii. alpont), és a jogvesztő határidő lejárata miatt nem tekinthetők létező támogatásnak (b) pont, iv. alpont). Nem a közös piac fejlődésének eredményeként váltak támogatássá és anélkül, hogy a tagállam módosította volna őket (b) pont, v. alpont, első mondat) (73). |
| --- | --- |

(243)

Vitathatatlan, hogy a vitatott intézkedések nem azelőtt léptek hatályba, hogy Németország csatlakozott az Európai Unióhoz (az említett cikk b) pontjának i. alpontja), nem tekinthetők engedélyezettnek, mert a Bizottság elmulasztott határozatot hozni a meghatározott eljárási határidőn belül (b) pont, iii. alpont), és a jogvesztő határidő lejárata miatt nem tekinthetők létező támogatásnak (b) pont, iv. alpont). Nem a közös piac fejlődésének eredményeként váltak támogatássá és anélkül, hogy a tagállam módosította volna őket (b) pont, v. alpont, első mondat) (73).

| (244) | Ez az értékelés különösen a második intézkedésre igaz, habár Németország azt állítja, hogy létező támogatásnak minősül (lásd a (102) preambulumbekezdést). A Lipcse–Halle ügyben hozott ítéletben az Európai Unió Bírósága megerősítette, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítése 2000-től (74), azaz korábbi időponttól, mint a második intézkedés meghozatala (2002. október 15.), szintén az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatáskörébe tartozik (lásd a (46) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedés a hatálybalépése idején állami támogatásnak minősült. Németország állításával ellentétben nem befolyásolja az értékelést, hogy az intézkedést az 1993. évi rendeletnek megfelelően fogadták el. Az 1993. évi rendelet csupán jogalapot teremtett, amely lehetővé tett olyan, a regionális repülőtereknek nyújtható támogatási intézkedéseket, amelyeket Észak-Rajna–Vesztfália 1993 óta fontolóra vehetett, de önmagában nem teremtett jogigényt ezeknek a repülőtereknek a számára, ahogy az az 1993. évi rendelet 1. cikkében egyértelműen szerepel. |
| --- | --- |

(244)

Ez az értékelés különösen a második intézkedésre igaz, habár Németország azt állítja, hogy létező támogatásnak minősül (lásd a (102) preambulumbekezdést). A Lipcse–Halle ügyben hozott ítéletben az Európai Unió Bírósága megerősítette, hogy a repülőtéri infrastruktúra kiépítése 2000-től (74), azaz korábbi időponttól, mint a második intézkedés meghozatala (2002. október 15.), szintén az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatáskörébe tartozik (lásd a (46) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedés a hatálybalépése idején állami támogatásnak minősült. Németország állításával ellentétben nem befolyásolja az értékelést, hogy az intézkedést az 1993. évi rendeletnek megfelelően fogadták el. Az 1993. évi rendelet csupán jogalapot teremtett, amely lehetővé tett olyan, a regionális repülőtereknek nyújtható támogatási intézkedéseket, amelyeket Észak-Rajna–Vesztfália 1993 óta fontolóra vehetett, de önmagában nem teremtett jogigényt ezeknek a repülőtereknek a számára, ahogy az az 1993. évi rendelet 1. cikkében egyértelműen szerepel.

| (245) | A második intézkedés meghozatalának dátuma ezért 2002. október 15., azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet dátumánál későbbi időpont. A második intézkedés ezért már a meghozatala idején állami támogatásnak minősült, ahogy a 8.4.6. szakaszban olvasható, és nem később, a közös piac fejlődésének eredményeként vált állami támogatássá. Emellett a második intézkedést kevesebb mint tíz évvel azelőtt hozták, hogy a Bizottság elindította az ezzel kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást, így nem a jogvesztő határidő lejártát követően vált létező támogatássá. Ebből következően a második intézkedés nem minősül létező támogatásnak. |
| --- | --- |

(245)

A második intézkedés meghozatalának dátuma ezért 2002. október 15., azaz az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet dátumánál későbbi időpont. A második intézkedés ezért már a meghozatala idején állami támogatásnak minősült, ahogy a 8.4.6. szakaszban olvasható, és nem később, a közös piac fejlődésének eredményeként vált állami támogatássá. Emellett a második intézkedést kevesebb mint tíz évvel azelőtt hozták, hogy a Bizottság elindította az ezzel kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást, így nem a jogvesztő határidő lejártát követően vált létező támogatássá. Ebből következően a második intézkedés nem minősül létező támogatásnak.

8.8.   A támogatás jogszerűsége

| (246) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek minden, támogatás nyújtására vagy módosítására irányuló tervüket bejelenteni, és addig nem léptethetik hatályba a javasolt intézkedéseket, amíg a bejelentési eljárás jogerős döntéssel le nem zárul. |
| --- | --- |

(246)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek minden, támogatás nyújtására vagy módosítására irányuló tervüket bejelenteni, és addig nem léptethetik hatályba a javasolt intézkedéseket, amíg a bejelentési eljárás jogerős döntéssel le nem zárul.

| (247) | Németország elmulasztotta bejelenteni a vizsgálat tárgyát képező állami intézkedéseket, ezért az első, második és harmadik intézkedés jogellenes támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(247)

Németország elmulasztotta bejelenteni a vizsgálat tárgyát képező állami intézkedéseket, ezért az első, második és harmadik intézkedés jogellenes támogatásnak minősül.

9.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

9.1.   A 2014. és 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alkalmazhatósága

| (248) | A szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, amely szerint: „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.”a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(248)

A szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, amely szerint: „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.”a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (249) | Ebben az összefüggésben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás olyan keretet hoz létre, amely alapján megvizsgálható, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek nyilváníthatók-e. |
| --- | --- |

(249)

Ebben az összefüggésben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás olyan keretet hoz létre, amely alapján megvizsgálható, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek nyilváníthatók-e.

| (250) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jogellenes állami támogatások megítélésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény rendelkezései nem vonatkoznak a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatással kapcsolatban függőben lévő ügyekre. A Bizottság ehelyett a 2014. évi iránymutatásban megállapított elveket fogja alkalmazni a repülőtereknek nyújtott működési támogatásokkal (folyamatban lévő bejelentésekkel és jogellenes, be nem jelentett támogatásokkal) kapcsolatos valamennyi ügyben, még abban az esetben is, ha a támogatást 2014. április 4-ét és az átmeneti időszakot megelőzően nyújtották (75). |
| --- | --- |

(250)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jogellenes állami támogatások megítélésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény rendelkezései nem vonatkoznak a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatással kapcsolatban függőben lévő ügyekre. A Bizottság ehelyett a 2014. évi iránymutatásban megállapított elveket fogja alkalmazni a repülőtereknek nyújtott működési támogatásokkal (folyamatban lévő bejelentésekkel és jogellenes, be nem jelentett támogatásokkal) kapcsolatos valamennyi ügyben, még abban az esetben is, ha a támogatást 2014. április 4-ét és az átmeneti időszakot megelőzően nyújtották (75).

| (251) | A repülőtereknek nyújtott beruházási támogatást illetően a Bizottság, összhangban a jogellenes állami támogatások megítélésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménnyel, a támogatás biztosítása idején hatályban lévő szabályokat alkalmazza a repülőtereknek nyújtott jogellenes beruházási támogatásokra. Ennek megfelelően a 2005. évi légi közlekedési iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatások esetében (76). |
| --- | --- |

(251)

A repülőtereknek nyújtott beruházási támogatást illetően a Bizottság, összhangban a jogellenes állami támogatások megítélésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménnyel, a támogatás biztosítása idején hatályban lévő szabályokat alkalmazza a repülőtereknek nyújtott jogellenes beruházási támogatásokra. Ennek megfelelően a 2005. évi légi közlekedési iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatások esetében (76).

| (252) | A Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a második és harmadik intézkedés 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősül, míg az első és negyedik intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a második és harmadik intézkedés 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősül, míg az első és negyedik intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

| (253) | Tekintettel a 2014. évi iránymutatásnak a (250) és (251) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseire, a Bizottság köteles meghatározni, hogy a szóban forgó intézkedések jogellenes működési támogatásnak vagy beruházási támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(253)

Tekintettel a 2014. évi iránymutatásnak a (250) és (251) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseire, a Bizottság köteles meghatározni, hogy a szóban forgó intézkedések jogellenes működési támogatásnak vagy beruházási támogatásnak minősülnek.

9.2.   Beruházási támogatás kontra működési támogatás

9.2.1.   Első intézkedés

| (254) | Ahogy a 8.3.6. szakaszban olvasható, az FN GmbH az első intézkedés részét képező negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg második meghosszabbítása által juttatott állami támogatás haszonélvezője volt. A Bizottság mindegyik alintézkedés természetét külön-külön fogja értékelni. |
| --- | --- |

(254)

Ahogy a 8.3.6. szakaszban olvasható, az FN GmbH az első intézkedés részét képező negyedik hitel, valamint a hitelek első és valószínűleg második meghosszabbítása által juttatott állami támogatás haszonélvezője volt. A Bizottság mindegyik alintézkedés természetét külön-külön fogja értékelni.

| (255) | A Bizottság megállapítja, hogy a negyedik hitelt az FN GmbH beruházásainak finanszírozására nyújtották: ahogy a (39) preambulumbekezdésben olvasható, a 2005. július 1-jén aláírt hitelmegállapodás (1) bekezdésének 2. pontja kimondja, hogy a hitel kizárólag beruházási célokra vehető igénybe. A Bizottság megjegyzi, hogy az EEL GmbH a hitelmegállapodás (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzési mechanizmusokat alkalmazott, és ennek értelmében az FN GmbH-nak (és a saját kérésére az EEL GmbH-nak) ellenőriznie kellett, hogy a számlák szorosan a repülőtér kiépítéséhez kapcsolódnak, és hogy az EEL GmbH (és nem az FN GmbH) fizeti a hitelből a számlákat. Ezek az ellenőrzési mechanizmusok hatékonynak bizonyultak, mert Németország bizonyítani tudta, hogy a hitelből származó összegeket kizárólag a beruházási költségek fedezésére fordították. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a negyedik hitel 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(255)

A Bizottság megállapítja, hogy a negyedik hitelt az FN GmbH beruházásainak finanszírozására nyújtották: ahogy a (39) preambulumbekezdésben olvasható, a 2005. július 1-jén aláírt hitelmegállapodás (1) bekezdésének 2. pontja kimondja, hogy a hitel kizárólag beruházási célokra vehető igénybe. A Bizottság megjegyzi, hogy az EEL GmbH a hitelmegállapodás (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzési mechanizmusokat alkalmazott, és ennek értelmében az FN GmbH-nak (és a saját kérésére az EEL GmbH-nak) ellenőriznie kellett, hogy a számlák szorosan a repülőtér kiépítéséhez kapcsolódnak, és hogy az EEL GmbH (és nem az FN GmbH) fizeti a hitelből a számlákat. Ezek az ellenőrzési mechanizmusok hatékonynak bizonyultak, mert Németország bizonyítani tudta, hogy a hitelből származó összegeket kizárólag a beruházási költségek fedezésére fordították. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a negyedik hitel 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét.

| (256) | A hitelek első meghosszabbítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy az az első, második és harmadik hitel meghosszabbítását jelentette. Így ennek nem célja az új beruházások finanszírozása, amit Németország elmulasztott bizonyítani. A Bizottság inkább úgy ítéli meg, hogy erre a meghosszabbításra csak azért került sor, hogy felmentsék az FN GmbH-t a valamennyi felhalmozott hitel és kamatok visszafizetésére vonatkozó rövid távú kötelezettség alól. Az EEL GmbH és az állami részvényesei ezáltal akarták biztosítani, hogy az FN GmbH likviditása nem merül ki, különben a támogatás kedvezményezettjének vissza kellett volna fognia a beruházásokat vagy nehéz helyzetben lévő vállalkozássá vált volna. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a hitelek első meghosszabbítása 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatásnak minősül, és a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(256)

A hitelek első meghosszabbítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy az az első, második és harmadik hitel meghosszabbítását jelentette. Így ennek nem célja az új beruházások finanszírozása, amit Németország elmulasztott bizonyítani. A Bizottság inkább úgy ítéli meg, hogy erre a meghosszabbításra csak azért került sor, hogy felmentsék az FN GmbH-t a valamennyi felhalmozott hitel és kamatok visszafizetésére vonatkozó rövid távú kötelezettség alól. Az EEL GmbH és az állami részvényesei ezáltal akarták biztosítani, hogy az FN GmbH likviditása nem merül ki, különben a támogatás kedvezményezettjének vissza kellett volna fognia a beruházásokat vagy nehéz helyzetben lévő vállalkozássá vált volna. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a hitelek első meghosszabbítása 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatásnak minősül, és a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét.

| (257) | Hasonló megfontolások érvényesek a hitelek második meghosszabbítására, amennyiben állami támogatásnak kell minősíteni őket. |
| --- | --- |

(257)

Hasonló megfontolások érvényesek a hitelek második meghosszabbítására, amennyiben állami támogatásnak kell minősíteni őket.

9.2.2.   Második intézkedés

| (258) | Az FN GmbH a (46) preambulumbekezdésben felsorolt rögzített tőkeeszközök akvizíciós és installációs költségeinek fedezése érdekében részesült a második intézkedésből. A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25. pontja értelmében a „»beruházási támogatás«: rögzített tőkeeszközökbe történő beruházás finanszírozására szolgáló támogatás; konkrétan a »beruházási kiadás finanszírozási hiányának« fedezésére;” Ezért a második intézkedés révén támogatott valamennyi költség beruházási költségnek minősül. A második intézkedés ezért 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(258)

Az FN GmbH a (46) preambulumbekezdésben felsorolt rögzített tőkeeszközök akvizíciós és installációs költségeinek fedezése érdekében részesült a második intézkedésből. A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25. pontja értelmében a „»beruházási támogatás«: rögzített tőkeeszközökbe történő beruházás finanszírozására szolgáló támogatás; konkrétan a »beruházási kiadás finanszírozási hiányának« fedezésére;” Ezért a második intézkedés révén támogatott valamennyi költség beruházási költségnek minősül. A második intézkedés ezért 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét.

9.2.3.   Harmadik intézkedés

| (259) | Ahogy a 3.3. szakaszban olvasható, a vizsgált harmadik intézkedést a repülőtéri ingatlan (615 ha és körülbelül 650 különböző típusú épület, amelyet polgári repülőtérré kívántak alakítani) akvizíciós költségeinek részbeli áthidaló finanszírozása érdekében biztosították az FN GmbH számára. Ahogy a 2002. március 14-i hitelmegállapodás preambulumának 3. pontjában és az (1) bekezdésben olvasható, az áthidaló finanszírozást olyan kamatmentes hitel formájában biztosították, amelyet kifejezetten az EuZZLG kiépítéséhez szükséges beruházási kiadások finanszírozására szántak (lásd a (21) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(259)

Ahogy a 3.3. szakaszban olvasható, a vizsgált harmadik intézkedést a repülőtéri ingatlan (615 ha és körülbelül 650 különböző típusú épület, amelyet polgári repülőtérré kívántak alakítani) akvizíciós költségeinek részbeli áthidaló finanszírozása érdekében biztosították az FN GmbH számára. Ahogy a 2002. március 14-i hitelmegállapodás preambulumának 3. pontjában és az (1) bekezdésben olvasható, az áthidaló finanszírozást olyan kamatmentes hitel formájában biztosították, amelyet kifejezetten az EuZZLG kiépítéséhez szükséges beruházási kiadások finanszírozására szántak (lásd a (21) preambulumbekezdést).

| (260) | Az áthidaló finanszírozás ezért 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(260)

Az áthidaló finanszírozás ezért 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami beruházási támogatásnak minősül, és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alapján kell értékelni az összeegyeztethetőségét.

9.2.4.   Következtetés

| (261) | A fent ismertetettek szerint a Bizottság úgy véli, hogy az első, második és harmadik intézkedés részét képező negyedik hitel állami beruházási támogatásnak minősül, míg a hiteleknek az első intézkedés részét képező első és valószínűleg második meghosszabbítása működési támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(261)

A fent ismertetettek szerint a Bizottság úgy véli, hogy az első, második és harmadik intézkedés részét képező negyedik hitel állami beruházási támogatásnak minősül, míg a hiteleknek az első intézkedés részét képező első és valószínűleg második meghosszabbítása működési támogatásnak tekintendő.

9.3.   A beruházási támogatási intézkedések összeegyeztethetősége

| (262) | A 2005. évi iránymutatás 61. pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az alábbiakat:






  a) | az infrastruktúra kiépítése és üzemeltetése megfelel-e egy világosan meghatározott, közös érdekű célkitűzésnek (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.); |
| --- | --- | --- |

(262)

A 2005. évi iránymutatás 61. pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az alábbiakat:

a)

az infrastruktúra kiépítése és üzemeltetése megfelel-e egy világosan meghatározott, közös érdekű célkitűzésnek (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.);

| b) | az infrastruktúra szükséges-e a kitűzött célhoz, és arányos-e azzal; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúra szükséges-e a kitűzött célhoz, és arányos-e azzal;

| c) | az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít-e a használat terén, különösen a már meglévő infrastruktúra használatának vonatkozásában; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít-e a használat terén, különösen a már meglévő infrastruktúra használatának vonatkozásában;

| d) | az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen biztosított-e; |
| --- | --- |

d)

az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen biztosított-e;

| e) | a kereskedelem fejlődése nem sérül-e a közösségi érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

e)

a kereskedelem fejlődése nem sérül-e a közösségi érdekkel ellentétes mértékben.

| (263) | A 2005. évi légi közlekedési iránymutatásban meghatározott konkrét összeegyeztethetőségi kritériumok teljesítésére vonatkozó követelmény mellett a repülőtereknek nyújtott állami támogatásnak, bármely más állami támogatási intézkedéshez hasonlóan, szükségesnek és arányosnak kell lennie a kitűzött ésszerű célok vonatkozásában, hogy engedélyezhető legyen összeegyeztethető támogatásként (77). |
| --- | --- |

(263)

A 2005. évi légi közlekedési iránymutatásban meghatározott konkrét összeegyeztethetőségi kritériumok teljesítésére vonatkozó követelmény mellett a repülőtereknek nyújtott állami támogatásnak, bármely más állami támogatási intézkedéshez hasonlóan, szükségesnek és arányosnak kell lennie a kitűzött ésszerű célok vonatkozásában, hogy engedélyezhető legyen összeegyeztethető támogatásként (77).

9.3.1.   Az infrastruktúra kiépítése és üzemeltetése megfelel-e egy világosan meghatározott, közös érdekű célkitűzésnek (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.)

| (264) | A vizsgálat tárgyát képező beruházási támogatási intézkedések célja a weezei, korábbi brit katonai bázis polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozása, majd jelentős fejlesztése. Ezek az intézkedések jelentősen hozzájárultak a régió fejlődéséhez és új munkahelyek teremtéséhez egy olyan területen, amelyet gazdaságilag negatívan érintett a brit katonai bázis bezárása. Ahogy arra Németország rámutatott, a brit katonai bázis bezárásával hozzávetőleg 6 300 ember hagyta el a területet, és ezzel a katonai bázis működéséhez közvetlenül kapcsolódó 400 polgári állás szűnt meg, és mindez körülbelül 102 millió EUR jövedelemkiesést jelentett mintegy 80 vállalat számára. Emellett a brit csapatok kivonulásával 1 600 lakóegység maradt üresen, amely több mint a weezei lakások 30 %-a. |
| --- | --- |

(264)

A vizsgálat tárgyát képező beruházási támogatási intézkedések célja a weezei, korábbi brit katonai bázis polgári repülőtérré való átalakításának finanszírozása, majd jelentős fejlesztése. Ezek az intézkedések jelentősen hozzájárultak a régió fejlődéséhez és új munkahelyek teremtéséhez egy olyan területen, amelyet gazdaságilag negatívan érintett a brit katonai bázis bezárása. Ahogy arra Németország rámutatott, a brit katonai bázis bezárásával hozzávetőleg 6 300 ember hagyta el a területet, és ezzel a katonai bázis működéséhez közvetlenül kapcsolódó 400 polgári állás szűnt meg, és mindez körülbelül 102 millió EUR jövedelemkiesést jelentett mintegy 80 vállalat számára. Emellett a brit csapatok kivonulásával 1 600 lakóegység maradt üresen, amely több mint a weezei lakások 30 %-a.

| (265) | A Bizottság megállapítja, hogy Németország szerint a polgári repülőtér létrehozásával és fejlesztésével több mint 1 200 munkahelyet teremtettek a klevei körzetben, és a szolgáltató cégek klaszterekbe csoportosultak a repülőtéri ipari park területén. |
| --- | --- |

(265)

A Bizottság megállapítja, hogy Németország szerint a polgári repülőtér létrehozásával és fejlesztésével több mint 1 200 munkahelyet teremtettek a klevei körzetben, és a szolgáltató cégek klaszterekbe csoportosultak a repülőtéri ipari park területén.

| (266) | Ahogy Németország rámutatott, a Bizottság bizonyos mértékben már elismerte, hogy ez a projekt hozzájárult a regionális gazdasági fejlődéshez, és ezzel a gazdasági kohézióhoz, amely az Unió egyik fontos célkitűzése. A Bizottság korábban már strukturális alapokat ítélt oda Észak-Rajna–Vesztfáliának a Konver II program keretében, amely kifejezetten a korábbi klevei katonai létesítmények átalakításának finanszírozására szolgált. |
| --- | --- |

(266)

Ahogy Németország rámutatott, a Bizottság bizonyos mértékben már elismerte, hogy ez a projekt hozzájárult a regionális gazdasági fejlődéshez, és ezzel a gazdasági kohézióhoz, amely az Unió egyik fontos célkitűzése. A Bizottság korábban már strukturális alapokat ítélt oda Észak-Rajna–Vesztfáliának a Konver II program keretében, amely kifejezetten a korábbi klevei katonai létesítmények átalakításának finanszírozására szolgált.

| (267) | A szóban forgó beruházási támogatási intézkedések emellett hozzájárultak a terület megközelíthetőségének javulásához. A Niederrhein-Weeze repülőtérhez legközelebb Düsseldorfban (76 km, 51 perc közúton) és a hollandiai Eindhovenben (88 km, 1 óra 12 perc közúton) található repülőtér (78). |
| --- | --- |

(267)

A szóban forgó beruházási támogatási intézkedések emellett hozzájárultak a terület megközelíthetőségének javulásához. A Niederrhein-Weeze repülőtérhez legközelebb Düsseldorfban (76 km, 51 perc közúton) és a hollandiai Eindhovenben (88 km, 1 óra 12 perc közúton) található repülőtér (78).

| (268) | A düsseldorfi és az eindhoveni repülőtéren 2003 óta folyamatosan nő a forgalom: a düsseldorfi repülőtér forgalma 14,3 millió utasról (2003) hozzávetőlegesen 21 millióra (2013), az eindhoveni repülőtér forgalma pedig 0,4 millió utasról (2003) 3,4 millióra (2013) nőtt. Az állandó növekedésüket ebben az időszakban csak a saját zsúfoltsági problémáik és a korlátozott kapacitásuk (különösen az elérhető düsseldorfi résidők elégtelen száma) befolyásolta. A düsseldorfi repülőtér kapacitása 2013-ban elérte a 22 milliós utaskapacitási határt, míg az eindhoveni repülőtér 2012-ben mindössze 2,5 millió utast tudott kiszolgálni. A Niederrhein-Weeze repülőtér forgalmának növekedése ellenére a Bizottság megjegyzi, hogy a két repülőtér kapacitásának bővítése érdekében 2012 óta bővítési munkálatok fejeződtek be vagy kezdődtek (79). |
| --- | --- |

(268)

A düsseldorfi és az eindhoveni repülőtéren 2003 óta folyamatosan nő a forgalom: a düsseldorfi repülőtér forgalma 14,3 millió utasról (2003) hozzávetőlegesen 21 millióra (2013), az eindhoveni repülőtér forgalma pedig 0,4 millió utasról (2003) 3,4 millióra (2013) nőtt. Az állandó növekedésüket ebben az időszakban csak a saját zsúfoltsági problémáik és a korlátozott kapacitásuk (különösen az elérhető düsseldorfi résidők elégtelen száma) befolyásolta. A düsseldorfi repülőtér kapacitása 2013-ban elérte a 22 milliós utaskapacitási határt, míg az eindhoveni repülőtér 2012-ben mindössze 2,5 millió utast tudott kiszolgálni. A Niederrhein-Weeze repülőtér forgalmának növekedése ellenére a Bizottság megjegyzi, hogy a két repülőtér kapacitásának bővítése érdekében 2012 óta bővítési munkálatok fejeződtek be vagy kezdődtek (79).

| (269) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a niederrhein-weeze-i beruházás nem minősül a létező, nem nyereséges infrastruktúra duplikálásának. Épp ellenkezőleg, a Niederrhein-Weeze repülőtér fontos szerepet játszott a düsseldorfi repülőtér zsúfoltságának megszüntetésében anélkül, hogy korlátozta volna a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér bővítésére irányuló terveket. A szóban forgó projekt nélkül fennállt annak a veszélye, hogy nem tudják megfelelően kiszolgálni a régiót. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a niederrhein-weeze-i beruházás nem minősül a létező, nem nyereséges infrastruktúra duplikálásának. Épp ellenkezőleg, a Niederrhein-Weeze repülőtér fontos szerepet játszott a düsseldorfi repülőtér zsúfoltságának megszüntetésében anélkül, hogy korlátozta volna a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér bővítésére irányuló terveket. A szóban forgó projekt nélkül fennállt annak a veszélye, hogy nem tudják megfelelően kiszolgálni a régiót.

| (270) | A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy az infrastruktúra kiépítése és működtetése megfelel egy világosan meghatározott, közös érdekű célkitűzésnek (regionális gazdasági fejlesztés és a régió megközelíthetőségének javítása). |
| --- | --- |

(270)

A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy az infrastruktúra kiépítése és működtetése megfelel egy világosan meghatározott, közös érdekű célkitűzésnek (regionális gazdasági fejlesztés és a régió megközelíthetőségének javítása).

9.3.2.   Az infrastruktúra szükséges a kitűzött célhoz, és arányos azzal

| (271) | Németország szerint szükség volt a Niederrhein-Weeze repülőtér tervezett modernizációjára, hogy a korábbi katonai légi bázist polgári repülőtérré alakítsák. A polgári járatok megindítása előtt el kellett végezni a gurulóutak és az előterek kiépítését és modernizálását. |
| --- | --- |

(271)

Németország szerint szükség volt a Niederrhein-Weeze repülőtér tervezett modernizációjára, hogy a korábbi katonai légi bázist polgári repülőtérré alakítsák. A polgári járatok megindítása előtt el kellett végezni a gurulóutak és az előterek kiépítését és modernizálását.

| (272) | Ahogy Németország állítja, az infrastrukturális projektet csak a kitűzött célokhoz szükséges mértékben hajtották végre: az infrastruktúrát legfeljebb 3,5 milliós utasforgalom esetére építették ki, de az 1. táblázatban feltüntetett forgalmi statisztikák szerint a forgalom 2010-ig folyamatosan nőtt, és elérte a rekordnagyságú, 2,9 milliós utasforgalmat, majd 2012-ben 2,2 millióra csökkent. Ez azt jelenti, hogy a várt forgalmi igény nagyjából megfelelt a mindenkori igénynek, és a projekt nem volt aránytalanul nagy vagy bonyolult. |
| --- | --- |

(272)

Ahogy Németország állítja, az infrastrukturális projektet csak a kitűzött célokhoz szükséges mértékben hajtották végre: az infrastruktúrát legfeljebb 3,5 milliós utasforgalom esetére építették ki, de az 1. táblázatban feltüntetett forgalmi statisztikák szerint a forgalom 2010-ig folyamatosan nőtt, és elérte a rekordnagyságú, 2,9 milliós utasforgalmat, majd 2012-ben 2,2 millióra csökkent. Ez azt jelenti, hogy a várt forgalmi igény nagyjából megfelelt a mindenkori igénynek, és a projekt nem volt aránytalanul nagy vagy bonyolult.

| (273) | A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy a szóban forgó infrastruktúra a kitűzött célnak megfelelően szükséges és arányos. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy a szóban forgó infrastruktúra a kitűzött célnak megfelelően szükséges és arányos.

9.3.3.   Az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít a használat terén, különösen a már létező infrastruktúra használatának vonatkozásában

| (274) | A fent ismertetetteknek megfelelően a Niederrhein-Weeze repülőtér forgalma 2010-ben a legnagyobb kapacitásához (3,5 millió utas) közeli utasforgalmat (2,9 millió utas) ért el. Ezt a forgalmat a működése megkezdése utáni mindössze hat éven belül érte el, ami sokkal gyorsabban történt, mint más, ugyanezt a fapados stratégiát követő németországi repülőtér (például Cassel vagy Hahn) esetén. A Niederrhein-Weeze repülőtér jelentős növekedése a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér zsúfoltságának megszüntetésében játszott fontos szerepére és a vonzáskörzet népességének nagyságára (több mint 35 millió lakos) vezethető vissza. |
| --- | --- |

(274)

A fent ismertetetteknek megfelelően a Niederrhein-Weeze repülőtér forgalma 2010-ben a legnagyobb kapacitásához (3,5 millió utas) közeli utasforgalmat (2,9 millió utas) ért el. Ezt a forgalmat a működése megkezdése utáni mindössze hat éven belül érte el, ami sokkal gyorsabban történt, mint más, ugyanezt a fapados stratégiát követő németországi repülőtér (például Cassel vagy Hahn) esetén. A Niederrhein-Weeze repülőtér jelentős növekedése a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér zsúfoltságának megszüntetésében játszott fontos szerepére és a vonzáskörzet népességének nagyságára (több mint 35 millió lakos) vezethető vissza.

| (275) | A fent említett utasforgalmi adatok alapján a Niederrhein-Weeze repülőtér fejlesztési projektje középtávon jó működési kilátásokat kínált, különösen a repülőtéren lévő eredeti katonai infrastruktúra vonatkozásában, amelyet a kezdeti beruházási munkálatok révén átalakítottak polgári használatra. |
| --- | --- |

(275)

A fent említett utasforgalmi adatok alapján a Niederrhein-Weeze repülőtér fejlesztési projektje középtávon jó működési kilátásokat kínált, különösen a repülőtéren lévő eredeti katonai infrastruktúra vonatkozásában, amelyet a kezdeti beruházási munkálatok révén átalakítottak polgári használatra.

9.3.4.   Az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára, egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen biztosított

| (276) | A Bizottság megjegyzi, hogy a létező polgári infrastruktúra mindig megkülönböztetésmentesen hozzáférhető volt minden potenciális felhasználó számára. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság megjegyzi, hogy a létező polgári infrastruktúra mindig megkülönböztetésmentesen hozzáférhető volt minden potenciális felhasználó számára.

9.3.5.   A kereskedelem fejlődése az uniós érdekkel ellentétes mértékben nem sérül

| (277) | A támogatás odaítélése idején (2002. október 15.) a Niederrhein-Weeze repülőtér évente kevesebb mint 1 millió utast szolgált ki, és ezzel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás értelmében kis regionális (D kategóriájú) (80) repülőtérnek minősült. |
| --- | --- |

(277)

A támogatás odaítélése idején (2002. október 15.) a Niederrhein-Weeze repülőtér évente kevesebb mint 1 millió utast szolgált ki, és ezzel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás értelmében kis regionális (D kategóriájú) (80) repülőtérnek minősült.

| (278) | A Niederrhein-Weeze repülőtér vonzáskörzete Németország nyugati régióira és Hollandia keleti területeire terjed ki. A korábban ismertetetteknek megfelelően a Niederrhein-Weeze repülőtér nem akadályozta jelentős mértékben a versenyt a vonzáskörzetében, azaz a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér vonatkozásában, amelyek komoly zsúfoltsággal és résidőhiánnyal küzdöttek (lásd a (268) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(278)

A Niederrhein-Weeze repülőtér vonzáskörzete Németország nyugati régióira és Hollandia keleti területeire terjed ki. A korábban ismertetetteknek megfelelően a Niederrhein-Weeze repülőtér nem akadályozta jelentős mértékben a versenyt a vonzáskörzetében, azaz a düsseldorfi és az eindhoveni repülőtér vonatkozásában, amelyek komoly zsúfoltsággal és résidőhiánnyal küzdöttek (lásd a (268) preambulumbekezdést).

| (279) | A Niederrhein-Weeze repülőtér emellett a két versenytársától eltérően sem vasúton, sem autópálya-csatlakozással nem érhető el. |
| --- | --- |

(279)

A Niederrhein-Weeze repülőtér emellett a két versenytársától eltérően sem vasúton, sem autópálya-csatlakozással nem érhető el.

| (280) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az üzleti utazási szegmens a düsseldorfi repülőtéren tekintélyes, 40 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, míg Niederrhein-Weeze-ben ez az arány mindössze 7 %. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az üzleti utazási szegmens a düsseldorfi repülőtéren tekintélyes, 40 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, míg Niederrhein-Weeze-ben ez az arány mindössze 7 %.

| (281) | Az eindhoveni repülőtér vonatkozásában a Bizottság megjegyzi, hogy polgári és katonai repülési műveleteket is kiszolgálnak, és az infrastrukturális költségek finanszírozása ennek megfelelően megoszlik a polgári repülőtér üzemeltetői és a holland katonaság között. 2010-ben és 2011-ben az eindhoveni repülőtér körülbelül évi 1 millió EUR nagyságú összeget fizetett a holland katonaságnak, főként az infrastruktúra fenntartása, valamint a biztonság és a légi ellenőrzés költségeinek ellentételezéseként, de nem fizetett olyan kezdeti beruházási költségeket, amilyeneket a Niederrhein-Weeze repülőtérnek (részben) kellett. |
| --- | --- |

(281)

Az eindhoveni repülőtér vonatkozásában a Bizottság megjegyzi, hogy polgári és katonai repülési műveleteket is kiszolgálnak, és az infrastrukturális költségek finanszírozása ennek megfelelően megoszlik a polgári repülőtér üzemeltetői és a holland katonaság között. 2010-ben és 2011-ben az eindhoveni repülőtér körülbelül évi 1 millió EUR nagyságú összeget fizetett a holland katonaságnak, főként az infrastruktúra fenntartása, valamint a biztonság és a légi ellenőrzés költségeinek ellentételezéseként, de nem fizetett olyan kezdeti beruházási költségeket, amilyeneket a Niederrhein-Weeze repülőtérnek (részben) kellett.

| (282) | Emellett a teljes projekt támogatási intenzitása (lásd a támogatás szükségességéről és arányosságáról szóló lenti szakaszt) a likviditási résre korlátozódik. A repülőtér üzemeltetőjének részvényesei fogják finanszírozni a beruházási költségek több mint 50 %-át. |
| --- | --- |

(282)

Emellett a teljes projekt támogatási intenzitása (lásd a támogatás szükségességéről és arányosságáról szóló lenti szakaszt) a likviditási résre korlátozódik. A repülőtér üzemeltetőjének részvényesei fogják finanszírozni a beruházási költségek több mint 50 %-át.

| (283) | A fentiek alapján a Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy a kereskedelem fejlődését nem befolyásolták a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(283)

A fentiek alapján a Bizottság ezért azt a következtetést tudja levonni, hogy a kereskedelem fejlődését nem befolyásolták a közös érdekkel ellentétes mértékben.

9.3.6.   A támogatás szükségessége és arányossága

| (284) | A Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az FN GmbH-nak nyújtott állami támogatás megváltoztatta-e a kedvezményezett vállalkozás viselkedését oly módon, hogy olyan tevékenységben vesz részt, amely hozzájárul egy közérdekű célkitűzés megvalósításához, és amelyet i. a támogatás hiányában nem hajtana végre, vagy ii. korlátozott vagy más módon hajtana végre. A támogatás emellett akkor tekinthető arányosnak, ha kevesebb támogatás mellett és kisebb torzító hatással nem lehetne azonos eredményt elérni. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nagyságát és intenzitását a támogatott tevékenység elvégzéséhez minimálisan szükséges szintre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az FN GmbH-nak nyújtott állami támogatás megváltoztatta-e a kedvezményezett vállalkozás viselkedését oly módon, hogy olyan tevékenységben vesz részt, amely hozzájárul egy közérdekű célkitűzés megvalósításához, és amelyet i. a támogatás hiányában nem hajtana végre, vagy ii. korlátozott vagy más módon hajtana végre. A támogatás emellett akkor tekinthető arányosnak, ha kevesebb támogatás mellett és kisebb torzító hatással nem lehetne azonos eredményt elérni. Ez azt jelenti, hogy a támogatás nagyságát és intenzitását a támogatott tevékenység elvégzéséhez minimálisan szükséges szintre kell korlátozni.

| (285) | Németország szerint a támogatás szükséges volt, mert az FN GmbH-nak a támogatás odaítélése idején fennálló nehéz anyagi helyzetét tekintve veszélybe került volna a repülőtér fejlesztése. Németország azt is hozzáteszi, hogy ha a projektet közvetlenül a hatóságok hajtották volna végre, ezeknek a hatóságoknak az építési költségeken kívül a kezdeti működési veszteségeket is viselniük kellett volna. A Bizottság egyetért ezzel, és megállapítja, hogy az állam által nyújtott támogatást olyan időszakban ítélték oda, amikor az FN GmbH magánrészvényesei igen jelentős infrastrukturális beruházásokat hajtottak végre a projekt bevezető szakaszában ([20–60] millió EUR 2002–2003 között), és eközben viselték a repülőtér kezdeti működési veszteségeit. Kétséges, hogy az olyan korlátozott pénzügyi forrásokkal rendelkező helyi hatóságok, mint a klevei körzet és Weeze település, tudták-e volna egyedül viselni egy ilyen nagyszabású projekt pénzügyi terhét, miközben ugyanazt az eredményt érhették el korlátozott részvétel mellett egy magánkezdeményezés támogatásával. A nagyon kevés európai magánrepülőtér egyikét érintő projekt kockázatos jellegét tekintve a korlátozott állami támogatás ezért jól megalapozottnak tűnik az indulási szakaszban. |
| --- | --- |

(285)

Németország szerint a támogatás szükséges volt, mert az FN GmbH-nak a támogatás odaítélése idején fennálló nehéz anyagi helyzetét tekintve veszélybe került volna a repülőtér fejlesztése. Németország azt is hozzáteszi, hogy ha a projektet közvetlenül a hatóságok hajtották volna végre, ezeknek a hatóságoknak az építési költségeken kívül a kezdeti működési veszteségeket is viselniük kellett volna. A Bizottság egyetért ezzel, és megállapítja, hogy az állam által nyújtott támogatást olyan időszakban ítélték oda, amikor az FN GmbH magánrészvényesei igen jelentős infrastrukturális beruházásokat hajtottak végre a projekt bevezető szakaszában ([20–60] millió EUR 2002–2003 között), és eközben viselték a repülőtér kezdeti működési veszteségeit. Kétséges, hogy az olyan korlátozott pénzügyi forrásokkal rendelkező helyi hatóságok, mint a klevei körzet és Weeze település, tudták-e volna egyedül viselni egy ilyen nagyszabású projekt pénzügyi terhét, miközben ugyanazt az eredményt érhették el korlátozott részvétel mellett egy magánkezdeményezés támogatásával. A nagyon kevés európai magánrepülőtér egyikét érintő projekt kockázatos jellegét tekintve a korlátozott állami támogatás ezért jól megalapozottnak tűnik az indulási szakaszban.

| (286) | Németország szerint a támogatás nélkül, az első, második és harmadik intézkedés hiányában nem lehetett volna ugyanolyan mértékben végrehajtani a beruházást. Ahogy Németország helyesen állította, csak korlátozott számú beruházást tudtak volna végrehajtani, például a futópályák szélesítését. Hosszú időre el kellett volna halasztani bizonyos beruházásokat, és így a repülőtér komoly működési nehézségekkel nézett volna szembe, vagy nem tudott volna megfelelni a légitársaságok és az utasok várt igényeinek a vonzáskörzetében. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az első, második és harmadik támogatási intézkedés ösztönző hatással bír, mert lehetővé tette, hogy a kedvezményezett végrehajtsa a beruházást. |
| --- | --- |

(286)

Németország szerint a támogatás nélkül, az első, második és harmadik intézkedés hiányában nem lehetett volna ugyanolyan mértékben végrehajtani a beruházást. Ahogy Németország helyesen állította, csak korlátozott számú beruházást tudtak volna végrehajtani, például a futópályák szélesítését. Hosszú időre el kellett volna halasztani bizonyos beruházásokat, és így a repülőtér komoly működési nehézségekkel nézett volna szembe, vagy nem tudott volna megfelelni a légitársaságok és az utasok várt igényeinek a vonzáskörzetében. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az első, második és harmadik támogatási intézkedés ösztönző hatással bír, mert lehetővé tette, hogy a kedvezményezett végrehajtsa a beruházást.

| (287) | A második intézkedés arányosságának értékelését illetően a repülőtérnek odaítélt állami finanszírozás értéke [2–5] millió EUR. Ahogy a (46) preambulumbekezdésben olvasható, ez a támogatási intézkedés az 1993. évi rendelet értelmében elszámolható költségek 50 %-át érintő finanszírozásnak felel meg. A fennmaradó összeget ([2–5] millió EUR) az FN GmbH biztosította. Ebből következően a támogatási intenzitás 50 %. |
| --- | --- |

(287)

A második intézkedés arányosságának értékelését illetően a repülőtérnek odaítélt állami finanszírozás értéke [2–5] millió EUR. Ahogy a (46) preambulumbekezdésben olvasható, ez a támogatási intézkedés az 1993. évi rendelet értelmében elszámolható költségek 50 %-át érintő finanszírozásnak felel meg. A fennmaradó összeget ([2–5] millió EUR) az FN GmbH biztosította. Ebből következően a támogatási intenzitás 50 %.

| (288) | Mivel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás nyitva hagyja a támogatási intenzitás kérdését, a legnagyobb megengedhető támogatás összegét a feltétlenül szükséges összegre kell korlátozni. A Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés révén támogatott beruházásokat egyenlő feltételek mellett finanszírozták. Az 50 %-os támogatási intenzitás ezért indokoltnak tűnik a szóban forgó esetben. |
| --- | --- |

(288)

Mivel a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás nyitva hagyja a támogatási intenzitás kérdését, a legnagyobb megengedhető támogatás összegét a feltétlenül szükséges összegre kell korlátozni. A Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés révén támogatott beruházásokat egyenlő feltételek mellett finanszírozták. Az 50 %-os támogatási intenzitás ezért indokoltnak tűnik a szóban forgó esetben.

| (289) | Az első, illetve a harmadik intézkedés részét képező negyedik hitel arányosságát tekintve a Bizottság megállapítja, hogy egy alacsony kamatlábú vagy kamatmentes hitel odaítélése kevésbé torzító hatású intézkedés, mint a közvetlen támogatás. Emellett mivel a hatóságok teljes mértékben fedezettel biztosították a hiteleket, a pénzügyi részvételük igen korlátozott volt. Az áthidaló finanszírozás felére vonatkozó visszafizetési kötelezettségről való lemondás arányosságát tekintve a Bizottság egyért Németországgal abban, hogy a 350 munkahely teremtésére vonatkozó feltétel ösztönző hatást gyakorol a repülőtér magántulajdonosaira, hogy kiépítsék és fejlesszék a repülőtéri infrastruktúrát. A Bizottság megállapítja, hogy hatékony volt az ösztönzés, mert 445 munkahelyet teremtettek a visszafizetés elengedésének idejére (2004), jóval a szerződéses határidő lejártát (2007 vége) megelőzően. |
| --- | --- |

(289)

Az első, illetve a harmadik intézkedés részét képező negyedik hitel arányosságát tekintve a Bizottság megállapítja, hogy egy alacsony kamatlábú vagy kamatmentes hitel odaítélése kevésbé torzító hatású intézkedés, mint a közvetlen támogatás. Emellett mivel a hatóságok teljes mértékben fedezettel biztosították a hiteleket, a pénzügyi részvételük igen korlátozott volt. Az áthidaló finanszírozás felére vonatkozó visszafizetési kötelezettségről való lemondás arányosságát tekintve a Bizottság egyért Németországgal abban, hogy a 350 munkahely teremtésére vonatkozó feltétel ösztönző hatást gyakorol a repülőtér magántulajdonosaira, hogy kiépítsék és fejlesszék a repülőtéri infrastruktúrát. A Bizottság megállapítja, hogy hatékony volt az ösztönzés, mert 445 munkahelyet teremtettek a visszafizetés elengedésének idejére (2004), jóval a szerződéses határidő lejártát (2007 vége) megelőzően.

9.3.7.   Következtetés az első intézkedéssel (negyedik hitellel), valamint a második, illetve a harmadik intézkedéssel kapcsolatban

| (290) | A fenti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az első intézkedés (a negyedik hitel), valamint a második és a harmadik intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(290)

A fenti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az első intézkedés (a negyedik hitel), valamint a második és a harmadik intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

9.4.   A működési támogatási intézkedés összeegyeztethetősége

| (291) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 5.1.2. szakasza meghatározza azokat a kritériumokat, amelyeket a Bizottság alkalmazni fog annak értékelésére, hogy a működési támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. Konkrétan, a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 172. pontja értelmében a Bizottság a repülőtérnek nyújtott minden működési támogatás esetében alkalmazni fogja ezeket a kritériumokat, beleértve a függőben lévő értesítéseket és a jogellenes, be nem jelentett támogatási ügyeket, még abban az esetben is, ha a támogatást 2014. április 4-ét, azaz a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás hatálybalépését megelőzően ítélték oda. A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás közzétételétől számított tízéves átmeneti időszakra odaítélhető működési támogatás összeegyeztethetőségi kritériumai az alábbiak:






  a) | Hozzájárulás egy jól meghatározott, közös érdekű célhoz: ez a feltétel többek között akkor teljesül, ha a támogatás növeli az uniós állampolgárok mobilitását, javítja a régiók összeköttetését vagy lehetővé teszi a regionális fejlesztést (81); |
| --- | --- | --- |

(291)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 5.1.2. szakasza meghatározza azokat a kritériumokat, amelyeket a Bizottság alkalmazni fog annak értékelésére, hogy a működési támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. Konkrétan, a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 172. pontja értelmében a Bizottság a repülőtérnek nyújtott minden működési támogatás esetében alkalmazni fogja ezeket a kritériumokat, beleértve a függőben lévő értesítéseket és a jogellenes, be nem jelentett támogatási ügyeket, még abban az esetben is, ha a támogatást 2014. április 4-ét, azaz a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás hatálybalépését megelőzően ítélték oda. A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás közzétételétől számított tízéves átmeneti időszakra odaítélhető működési támogatás összeegyeztethetőségi kritériumai az alábbiak:

a)

Hozzájárulás egy jól meghatározott, közös érdekű célhoz: ez a feltétel többek között akkor teljesül, ha a támogatás növeli az uniós állampolgárok mobilitását, javítja a régiók összeköttetését vagy lehetővé teszi a regionális fejlesztést (81);

| b) | Az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatásnak azokra a helyzetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani (82); |
| --- | --- |

b)

Az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatásnak azokra a helyzetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani (82);

| c) | Az ösztönző hatás megléte: ez a feltétel akkor teljesül, ha valószínű, hogy a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne (83); |
| --- | --- |

c)

Az ösztönző hatás megléte: ez a feltétel akkor teljesül, ha valószínű, hogy a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne (83);

| d) | A támogatási összeg arányossága (a szükséges minimumra korlátozott támogatás): az arányosság érdekében a repülőtereknek nyújtott működési támogatást a támogatott tevékenységhez minimálisan szükséges összegre kell korlátozni (84); |
| --- | --- |

d)

A támogatási összeg arányossága (a szükséges minimumra korlátozott támogatás): az arányosság érdekében a repülőtereknek nyújtott működési támogatást a támogatott tevékenységhez minimálisan szükséges összegre kell korlátozni (84);

| e) | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése
   (85) |
| --- | --- |

e)

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése
   (85)

| (292) | Tekintettel arra, hogy a hiteleknek az első intézkedés részét képező első és második meghosszabbítását (előbbi biztosan, utóbbi valószínűleg működési támogatásnak minősül) teljes egészében a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás hatálybalépését megelőzően ítélték oda, ezeket az összeférhetőségi kritériumokat a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontjában szereplő megfontolások figyelembevételével alkalmazzák (azaz néhány feltétel nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

(292)

Tekintettel arra, hogy a hiteleknek az első intézkedés részét képező első és második meghosszabbítását (előbbi biztosan, utóbbi valószínűleg működési támogatásnak minősül) teljes egészében a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás hatálybalépését megelőzően ítélték oda, ezeket az összeférhetőségi kritériumokat a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontjában szereplő megfontolások figyelembevételével alkalmazzák (azaz néhány feltétel nem alkalmazandó).

9.4.1.   A működési támogatás hozzájárul egy jól meghatározott közös érdekű célhoz

| (293) | A vizsgált működési támogatás arra irányult, hogy fenntartsa a Niederrhein-Weeze repülőtér működésének megfelelő szintjét. |
| --- | --- |

(293)

A vizsgált működési támogatás arra irányult, hogy fenntartsa a Niederrhein-Weeze repülőtér működésének megfelelő szintjét.

| (294) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 113. pontja értelmében a repülőtereknek juttatott működési támogatásokat akkor tekintik úgy, hogy hozzájárulnak egy közös érdekű célkitűzés megvalósításához, ha növelik az uniós polgárok mobilitását, javítják a régiók összeköttetését, megszüntetik a légi közlekedés zsúfoltságát a főbb uniós légi közlekedési csomópontokon, vagy elősegítik a regionális fejlődést. |
| --- | --- |

(294)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 113. pontja értelmében a repülőtereknek juttatott működési támogatásokat akkor tekintik úgy, hogy hozzájárulnak egy közös érdekű célkitűzés megvalósításához, ha növelik az uniós polgárok mobilitását, javítják a régiók összeköttetését, megszüntetik a légi közlekedés zsúfoltságát a főbb uniós légi közlekedési csomópontokon, vagy elősegítik a regionális fejlődést.

| (295) | A (270) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Niederrhein-Weeze repülőtér kiépítése és üzemeltetése megfelel egy jól meghatározott közös érdekű célkitűzésnek, azaz a regionális gazdasági fejlesztésnek és a régiók közötti összeköttetés javításának. |
| --- | --- |

(295)

A (270) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Niederrhein-Weeze repülőtér kiépítése és üzemeltetése megfelel egy jól meghatározott közös érdekű célkitűzésnek, azaz a regionális gazdasági fejlesztésnek és a régiók közötti összeköttetés javításának.

9.4.2.   Az állami beavatkozás szükségessége

| (296) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 116. és azt követő pontjai értelmében a repülőtereknek juttatott működési támogatás akkor tekinthető szükségesnek, ha olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Az iránymutatás továbbá elismeri, hogy a működési költségek finanszírozására szolgáló állami pénzeszközök szükségessége a magas állandó költségek miatt a kisebb repülőtereken általában arányosan nagyobb, és a 200 000–700 000 fős éves utasforgalmat lebonyolító repülőterek esetleg nem képesek jelentős mértékben fedezni a működési költségeiket. |
| --- | --- |

(296)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 116. és azt követő pontjai értelmében a repülőtereknek juttatott működési támogatás akkor tekinthető szükségesnek, ha olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Az iránymutatás továbbá elismeri, hogy a működési költségek finanszírozására szolgáló állami pénzeszközök szükségessége a magas állandó költségek miatt a kisebb repülőtereken általában arányosan nagyobb, és a 200 000–700 000 fős éves utasforgalmat lebonyolító repülőterek esetleg nem képesek jelentős mértékben fedezni a működési költségeiket.

| (297) | Az új terminál 2003. évi megnyitása óta a Niederrhein-Weeze repülőtér éves utasforgalma 2003-ban elérte a 207 992, 2004-ben a 796 745 és 2005-ben az 591 744 utast (lásd az 1. táblázatot). A Bizottság megjegyzi, hogy az indulási szakaszban az utasforgalom jelentős változást mutatott, és 2004–2005 között jelentősen, 34 %-kal visszaesett. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ebben a három évben az utasforgalom átlagosan 200 000–700 000 fő között maradt. A Bizottság ugyanakkor azt is megállapítja, hogy az FN GmbH mindig veszteséges volt (lásd az 5. táblázatot), és nem is tudta fedezni a működési költségeit (a kiigazított EBIDTA 2004-ben és 2005-ben is negatív volt), ami a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás szerint jellemző az ekkora méretű repülőterekre. |
| --- | --- |

(297)

Az új terminál 2003. évi megnyitása óta a Niederrhein-Weeze repülőtér éves utasforgalma 2003-ban elérte a 207 992, 2004-ben a 796 745 és 2005-ben az 591 744 utast (lásd az 1. táblázatot). A Bizottság megjegyzi, hogy az indulási szakaszban az utasforgalom jelentős változást mutatott, és 2004–2005 között jelentősen, 34 %-kal visszaesett. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ebben a három évben az utasforgalom átlagosan 200 000–700 000 fő között maradt. A Bizottság ugyanakkor azt is megállapítja, hogy az FN GmbH mindig veszteséges volt (lásd az 5. táblázatot), és nem is tudta fedezni a működési költségeit (a kiigazított EBIDTA 2004-ben és 2005-ben is negatív volt), ami a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás szerint jellemző az ekkora méretű repülőterekre.

| (298) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás szükséges volt. |
| --- | --- |

(298)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás szükséges volt.

9.4.3.   Az állami támogatás szakpolitikai eszközként történő alkalmazásának helyénvalósága

| (299) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 120. pontja értelmében a működési támogatásnak megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a tervezett célkitűzés elérése vagy az orvosolni kívánt probléma megoldása céljából. Mivel a Niederrhein-Weeze repülőtér veszteségesen működik, az egyetlen megfelelő eszköz a működési támogatás, amely lehetővé teszi, hogy a repülőtér folytassa a működését, és biztosítsa a Niederrhein régió összeköttetését. Egyéb olyan eszközök, mint például a beruházási támogatás vagy a szabályozási intézkedések nem tűnnek megfelelőnek a működési szinten pénzügyi problémákkal küzdő Niederrhein-Weeze repülőtér számára. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás megfelelő eszköz. |
| --- | --- |

(299)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 120. pontja értelmében a működési támogatásnak megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a tervezett célkitűzés elérése vagy az orvosolni kívánt probléma megoldása céljából. Mivel a Niederrhein-Weeze repülőtér veszteségesen működik, az egyetlen megfelelő eszköz a működési támogatás, amely lehetővé teszi, hogy a repülőtér folytassa a működését, és biztosítsa a Niederrhein régió összeköttetését. Egyéb olyan eszközök, mint például a beruházási támogatás vagy a szabályozási intézkedések nem tűnnek megfelelőnek a működési szinten pénzügyi problémákkal küzdő Niederrhein-Weeze repülőtér számára. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás megfelelő eszköz.

9.4.4.   Az ösztönző hatás megléte és a támogatási összeg arányossága (a szükséges minimumra korlátozott támogatás)

| (300) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 124. pontja értelmében a működési támogatás akkor fejt ki ösztönző hatást, ha a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne. |
| --- | --- |

(300)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 124. pontja értelmében a működési támogatás akkor fejt ki ösztönző hatást, ha a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne.

| (301) | A Niederrhein-Weeze repülőtér beruházási támogatásban részesült egy új terminál létrehozása, valamint az új biztonsági és védelmi követelmények teljesítése céljából. Ez lehetővé tette a repülőtér számára, hogy a Niederrhein régióban kielégítse az összeköttetéssel és közlekedéssel kapcsolatos igényeket, amelyek az utasforgalom nagyságában kifejezve az elmúlt években növekedtek. A jobbára növekvő utasforgalom ellenére a repülőtér nem képes fedezni a működési költségeit. Az állami működési támogatás nélkül a repülőtér nem tudná fenntartani a forgalom és a beruházások jelenlegi szintjét, és csökkentenie kellene a gazdasági tevékenységét. Ugyanakkor a támogatás nem haladta meg a működési veszteségek fedezéséhez szükséges összeget, ezért a támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódott. |
| --- | --- |

(301)

A Niederrhein-Weeze repülőtér beruházási támogatásban részesült egy új terminál létrehozása, valamint az új biztonsági és védelmi követelmények teljesítése céljából. Ez lehetővé tette a repülőtér számára, hogy a Niederrhein régióban kielégítse az összeköttetéssel és közlekedéssel kapcsolatos igényeket, amelyek az utasforgalom nagyságában kifejezve az elmúlt években növekedtek. A jobbára növekvő utasforgalom ellenére a repülőtér nem képes fedezni a működési költségeit. Az állami működési támogatás nélkül a repülőtér nem tudná fenntartani a forgalom és a beruházások jelenlegi szintjét, és csökkentenie kellene a gazdasági tevékenységét. Ugyanakkor a támogatás nem haladta meg a működési veszteségek fedezéséhez szükséges összeget, ezért a támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódott.

| (302) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás ösztönző hatással bír és arányos. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a Niederrhein-Weeze repülőtérnek juttatott működési támogatás ösztönző hatással bír és arányos.

9.4.5.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

| (303) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 131. pontja értelmében egy repülőtérnek juttatott működési támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. A verseny potenciális torzulását vagy a kereskedelemre gyakorolt hatását jelezheti, hogy a repülőtér ugyanabban a vonzáskörzetben helyezkedik el, mint egy szabad kapacitással rendelkező másik repülőtér. |
| --- | --- |

(303)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 131. pontja értelmében egy repülőtérnek juttatott működési támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. A verseny potenciális torzulását vagy a kereskedelemre gyakorolt hatását jelezheti, hogy a repülőtér ugyanabban a vonzáskörzetben helyezkedik el, mint egy szabad kapacitással rendelkező másik repülőtér.

| (304) | Ahogy a fenti (276) és azt követő preambulumbekezdésekből kiderül, a Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelem fejlődése nem érintett olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel. |
| --- | --- |

(304)

Ahogy a fenti (276) és azt követő preambulumbekezdésekből kiderül, a Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelem fejlődése nem érintett olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel.

9.5.   Következtetés a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségéről

| (305) | A vizsgálat tárgyát képező és állami támogatásnak minősülő valamennyi intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. Ez a következtetés egyáltalán nem sérti a hatóságok által az FN GmbH-nak esetlegesen odaítélt egyéb olyan állami támogatási intézkedések értékelését, amelyet a Bizottság esetleg a jövőben folytat le. |
| --- | --- |

(305)

A vizsgálat tárgyát képező és állami támogatásnak minősülő valamennyi intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. Ez a következtetés egyáltalán nem sérti a hatóságok által az FN GmbH-nak esetlegesen odaítélt egyéb olyan állami támogatási intézkedések értékelését, amelyet a Bizottság esetleg a jövőben folytat le.

10.   NYELV

| (306) | Németország 2014. június 18-án kelt levelében elfogadta, hogy a határozat nyelve az angol. Ezért csak az angol nyelvű szöveg hiteles, |
| --- | --- |

(306)

Németország 2014. június 18-án kelt levelében elfogadta, hogy a határozat nyelve az angol. Ezért csak az angol nyelvű szöveg hiteles,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EEL GmbH által az FN GmbH-nak 2004. április 11-én, 2004. június 17-én és 2004. július 28-án nyújtott hitelek, valamint a klevei körzet és Weeze által az EEL GmbH javára hozott támogatási intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

2. cikk

(1)   Az EEL GmbH által 2005. július 1-jén az FN GmbH-nak nyújtott hitel, valamint az EEL GmbH által az FN GmbH-nak nyújtott valamennyi létező hitel 2005. július 1-jei meghosszabbítása, az Észak-Rajna–Vesztfália által az FN GmbH javára hozott támogatási intézkedések, valamint a klevei körzet által a Niederrhein-Weeze repülőtéri ingatlan akvizíciója céljából közvetlenül az FN GmbH javára hozott támogatási intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal.

(2)   Az EEL GmbH által 2010. november 29-én az FN GmbH-nak odaítélt valamennyi létező hitel meghosszabbítása, amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 23-án.

a Bizottság részéről

Joacquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jei hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikkéből az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107., illetve 108. cikke lett. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat adott esetben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bizonyos terminológiai módosításokat is bevezetett, például a „Közösség” helyébe az „Unió”, illetve a „közös piac” helyébe a „belső piac” kifejezés lépett. Ez a határozat az EUMSZ terminológiáját használja.

1

(2)  HL C 279., 2012.9.14., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.), az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. július 22-i 734/2013/EU tanácsi rendelettel módosítva (HL L 204., 2013.7.31., 15. o.).

3

(4)  HL C 279., 2012.9.14., 1. o.

4

(5)  A Ryanairen és a Transavián kívül a repülőteret korábban az Air Berlin, a Wizz Air, az XL Airways, a Sky Airlines, a Corendon Airlines és a Bulgaria Air, valamint a Tailwind és a Solid Executive charter-légitársaságok használták (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (11) preambulumbekezdését).

5

(6)  Bizalmas információk.

6

(7)  Forrás: http://unternehmen.airport-weeze.com/de/kurzportrait.html

7

Forrás:

(8)  Az érdekeltek több mint 1 000 panaszt nyújtottak be az FN GmbH-nak adott működési engedély vonatkozásában a repülőtér üzemeltetésének megkezdése előtt, amelyre ennek megfelelően csak 2003. május 1-jén került sor. 2006-ban jogi úton ismét megtámadták a működési engedélyt, ami jogbizonytalansághoz vezetett a repülőtér üzemeltetését illetően. 2007. február 1-jéig tartott az ügy rendezése, ekkor a Bundesverwaltungsgericht engedélyezte a repülőjáratok üzemeltetését a repülőtéren. A regionális hatóságok 2009. május 1-jén módosították a működési engedélyt, és ezzel teljes mértékben teljesültek a jogszabályi rendelkezések.

8

(9)  Az alapkamat minden év január 1-jén és július 1-jén annyi százalékponttal változik, amennyivel a referencia-kamatláb az alapkamat utolsó változása óta emelkedett vagy csökkent. A referencia-kamatláb az Európai Központi Bank legutolsó irányadó refinanszírozási művelete esetén alkalmazott kamatláb az adott hat hónapos időszak első naptári napját megelőzően. A Deutsche Bundesbank január 1-jét és július 1-jét követően indokolatlan késedelem nélkül bejelenti a Szövetségi Közlönyben a hatályos alapkamatlábat.

9

(10)  A hitel összege és a telekadósság közötti, [1–3] millió EUR nagyságú különbözet abból ered, hogy az FN GmbH és az EEL GmbH 2004. július 14-én áthidaló hitelmegállapodást kötött, amelyhez [1–3] millió EUR nagyságú telekadósság járult. Ezt az áthidaló szerződést végül felváltotta a 2004. július 27-i harmadik hitelmegállapodás, de a telekadósságot nem érvénytelenítették, és továbbra is érvényben maradt, így a harmadik hitelmegállapodáshoz már csak [1–5] millió EUR nagyságú fedezetre volt szükség.

10

(11)  Egyik szerződésben sem szerepelnek késedelmi kamatra vonatkozó specifikus rendelkezések, mert a késedelmi kamatról a BGB 288. cikke rendelkezik, amely így valamennyi hitelmegállapodásra vonatkozik.

11

(12)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

12

(13)  A 2011. március 31-én kötött megállapodás értelmében a részvényeket 2011. december 31-én átadták az EEL GmbH-nak. A részvényeket végül átadták a klevei körzetnek.

13

(14)  Ez a határozat nem foglalkozik ezzel a hitel–tőke konverzióval és egyéb olyan intézkedésekkel, amelyeket Németország 2011-től esetleg az FN GmbH javára hozott.

14

(15)  https://recht.nrw.de/lmi/owa/br_bes_text?anw_nr=1&gld_nr=9&ugl_nr=96&bes_id=1284&val=1284&ver=7&sg=&aufgehoben=N&menu=1

15

(16)  Ez azt jelenti, hogy amikor az EEL GmbH meghosszabbította az FN GmbH-nak nyújtott hiteleket, ennek megfelelően a klevei körzet által, illetve a(z) [bank] által az EEL GmbH-nak nyújtott [1–5] millió EUR nagyságú hitel futamideje is meghosszabbodott.

16

(17)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

17

(18)  Lásd a 16. lábjegyzetet.

18

(19)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

19

(20)  Ez az ajánlat azonban soha nem valósult meg.

20

(21)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás végleges változatával kapcsolatos további információkért lásd a 38 preambulumbekezdést.

21

(22)  Lásd a Chronopost kontra Ufex és mások C-83/01 P., C-93/01 P. és C-94/01. sz. egyesített ügy (EU:C:2003:388) 37. pontját.

22

Chronopost kontra Ufex

(23)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

23

(24)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

24

(25)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjáról (HL C 273., 1997.9.9., 3. o.)

25

(26)  Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága. C-305/89 (EU:C:1991:142), 19. pont.

26

Olasz Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(27)  Az N 322/10. sz., 2011. június 15-i bizottsági határozat (49) bekezdése, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/237041/237041_1243261_83_3.pdf

27

(28)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/transparency_extract_en.pdf

28

(29)  Az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazása (HL C 350., 1994.12.10., 5. o.)

29

(30)  Különösen a T-128/98. sz., Aéroports de Paris kontra Bizottság ügy (2000. december 12.) (EBHT II-3929. o., EU:T:2000:290); a T-196/04. sz., Ryanair kontra Bizottság ügy (2008. december 17.) (EU:T:2008:585), valamint a T-443/08. sz., Freistaat Sachsen és Land Sachsen-Anhalt kontra Bizottság és mások ügy (2011. március 24.), (EU:T:2011:117).

30

Aéroports de Paris kontra Bizottság

Ryanair kontra Bizottság

Freistaat Sachsen és Land Sachsen-Anhalt kontra Bizottság és mások

(31)  (42) preambulumbekezdés.

31

(32)  SA.30743 – Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle (HL C 284., 2011.9.28., 6. o.).

32

Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle

(33)  Lásd az eljárást megindító határozat (54) preambulumbekezdését.

33

(34)  A Salzgitter kontra Bizottság C-408/04. sz. ügy (EU:C:2008:236) 106. pontja.

34

(35)  COM(2006) 819

35

(36)  Az index főként három A-minősítésű német banki kötvények kamatlábát tartalmazza.

36

(37)  Az érdekelt harmadik felek azzal támasztották alá az ezzel kapcsolatos kétségeiket, hogy azt állították, az Airport Network B.V. folyamatosan veszteséges.

37

(38)  A Demesa és Territorio Histórico de Álava kontra Bizottság C-183/02 P. és C-187/02 P. sz. egyesített ügy (EBHT, EU:C:2004:701) 52. pontja.

38

A Demesa és Territorio Histórico de Álava kontra Bizottság

(39)  Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról (HL C 99., 2014.4.4., 3. o.).

39

(40)  A Mitteldeutsche Flughafen AG és Flughafen Leipzig Halle GmbH kontra Bizottság T-443/08. és T-455/08. sz. egyesített ügy (2011. március 24.) (EBHT, EU:T:2011:117), különösen a 93. és a 94. pont; amelyet a Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle kontra Bizottság C-288/11 P. sz. ügy (EU:C:2012:821) megerősített.

40

Mitteldeutsche Flughafen AG és Flughafen Leipzig Halle GmbH kontra Bizottság

Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle kontra Bizottság

(41)  A Bizottság 2006. november 16-i 2006/111/EK irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.)

41

(42)

42

„A vállalkozás célja a Weeze-Laarbruch korábbi NATO repülőtér fejlesztése és megnyitása, a szükséges műszaki és infrastrukturális létesítmények kialakítása, valamint a helyszín karbantartása és átalakítása a későbbi kereskedelmi használatra.”

(43)  A weezei önkormányzat a pénzügyi támogatását kizárólag az EEL GmbH létrehozásakor nyújtott kezdeti tőkeinjekcióra korlátozta, de támogatta az EEL GmbH és a klevei körzet által hozott valamennyi határozatot.

43

(44)  A Haushaltsgrundsätzegesetz (HGrG) (53) bekezdése értelmében, amely meghatározza a németországi nyilvánosan működő gazdálkodó egységekre vonatkozó költségvetési és számviteli elveket.

44

(45)  A Bizottság közleménye a tagállamoknak – Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének és a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének a feldolgozóipari ágazat közvállalkozásaira történő alkalmazása (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.), (11) bekezdés. Ez a közlemény a feldolgozóiparral foglalkozik, de más gazdasági ágazatokra is alkalmazható. Vö. még a Cityflyer T-16/96. sz. ügy (EBHT 1998, II-757. o.) 51. pontja.

45

Cityflyer

(46)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

46

(47)  A referencia-kamatlábról szóló, 2008. évi közlemény meghatározza a piaci kamatláb helyettesítésére alkalmazott referencia-kamatláb és leszámítolási kamatláb megállapításának módját. A bizottsági referencia-kamatláb csak helyettesítő érték, ennek ellenére a Bizottság nem rendelkezik egyéb olyan meggyőző adattal, amely alapján meghatározható, milyen kamatlábra volt lehetősége a piacon a hitelfelvevőnek.

47

(48)  Solvabilitätsverordnung (SolvV), 2006. december 14., közzétéve 2006. december 20-án a német Bundesgesetzblattban (I. rész, 61. szám, 2926. o.)

48

(49)  Lásd a Standard and Poor „2012. évi éves globális vállalati nemfizetési tanulmány és minősítési átmenetek” (2013. március 18., 29. o.) és a Moody's „Vállalati nemfizetés és visszafizetési arány 1920–2010 között” (2011. február 28., 31. o.) beszámolóját.

49

(50)  A biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori veszteségrátával mérhető, ami a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosíték értékével.

50

(51)  nemteljesítéskori veszteségráta = 1 – visszafizetési arány = 1 – [...] millió EUR/[...] millió EUR = [...] %

51

(52)  Lásd a 2005. július 1-jei hitelmegállapodás 22. és 23. oldalát.

52

(53)  Lásd Németország 2014. május 23-án kelt levele 2. mellékletének 2. oldalát.

53

(54)  Az érték 2005–2010 közötti növekedése főként [...]-nak/-nek tudható be.

54

(55)  Lásd a 2014. május 23-i közlemény 2. mellékletének 2. oldalát.

55

(56)  Ez a kategória a [...] minősítését tartalmazza.

56

(57)  A Bizottság az alábbi honlapon közzéteszi az érvényes alapkamatok listáját: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

57

(58)  A kamatlábak közötti [...] bázispontnyi különbség hozzávetőlegesen [...] EUR előnyt jelentett a negyedik hitel és a hitelek első meghosszabbításának idején.

58

(59)  Az Olaszország kontra Bizottság C-99/02. sz. ügy (EBHT, EU:C:2004:207) 65. pontja.

59

Olaszország kontra Bizottság

(60)  Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (az Altmark ítélet) (EBHT, EU:C:2003:415).

60

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(61)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 43. pontja.

61

(62)  Olaszország kontra Bizottság (EU:C:2004:207), 65. pont.

62

Olaszország kontra Bizottság

(63)  Altmark ítélet (EU:C:2003:415).

63

(64)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 43. pontja.

64

(65)  Az Alitalia kontra Bizottság T-296/97. sz. ügy (2000. december 12.) (EBHT, EU:T:2000:289) 84. pontja; az Olaszország kontra Bizottság C-305/89. sz. ügy (EBHT, EU:C:1991:142) 20. pontja.

65

Alitalia kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

(66)  Lásd a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás 46. pontját.

66

(67)  Lásd a 65. lábjegyzetet.

67

(68)  Lásd a 49. lábjegyzetet.

68

(69)  Lásd a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról szóló bizottsági közleményt (HL C 95., 2008.4.16., 1. o., (95) bekezdés).

69

(70)  Lásd az (53) preambulumbekezdést.

70

(71)  Lásd az 3. táblázatot.

71

(72)  A 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontja v. alpontjának második mondata szerint: „egyes intézkedéseknek egy tevékenység közösségi jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak.”

72

egyes intézkedéseknek egy tevékenység közösségi jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak.

(73)

73

„Olyan támogatás, amelyet létező támogatásnak kell tekinteni, mert megállapítható, hogy a hatálybalépése idején nem minősült támogatásnak, és ezt követően – a közös piac fejlődésének eredményeként és anélkül, hogy a tagállam módosította volna – vált támogatássá. Egyes intézkedéseknek egy tevékenység közösségi jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak.”

(74)  A (38) és (39) preambulumbekezdés.

74

(75)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 172. pontja.

75

(76)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 173. pontja.

76

(77)  Lásd például az SA.34586. sz. (12/N), Görögország – a Chania repülőtér modernizációja ügy (49) bekezdését.

77

Görögország – a Chania repülőtér modernizációja

(78)  A maastrichti repülőtér, bár elvileg messze esik a Niederrhein-Weeze repülőtértől (kevesebb, mint 100 km/98 km/), közúton mindössze 1 óra 14 perc alatt elérhető. A Bizottság úgy véli, hogy ez a repülőtér nem tartozik a Niederrhein-Weeze repülőtér vonzáskörzetébe.

78

(79)  A 2012–2013. évi bővítést követően az eindhoveni repülőtér kapacitása 5 millió utasra nőtt; a düsseldorfi repülőtér bővítési munkálatai várhatóan 2014 nyarán kezdődnek.

79

(80)  Lásd a 15. pontját.

80

(81)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. és 113. pontja.

81

(82)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. és 116. pontja.

82

(83)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. és 124. pontja.

83

(84)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. és 125. pontja.

84

(85)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. és 131. pontja.

85

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/47

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1825 HATÁROZATA

(2014. július 31.)

az SA.34791 (2013/C) (korábbi 2012/NN) számú be nem jelentett állami támogatásról – Belgium – Megmentési támogatás a Val Saint-Lambert SA számára

(az értesítés a C(2014) 5402. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett cikkek (1) értelmében nyújtsák be észrevételeiket,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2012. május 11-én Belgium előzetesen bejelentette a Bizottság számára a Val Saint-Lambert SA (a továbbiakban: VSL) részére 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott megmentési támogatást. Mivel e támogatás egy részét – 400 000 EUR-t – már 2012. április 3-án odaítélték, a Bizottság az ügyet a be nem jelentett támogatások nyilvántartásában rögzítette. A támogatás továbbra is bejelentés nélkül maradt, és azt később sem jelentették be. |
| --- | --- |

(1)

2012. május 11-én Belgium előzetesen bejelentette a Bizottság számára a Val Saint-Lambert SA (a továbbiakban: VSL) részére 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott megmentési támogatást. Mivel e támogatás egy részét – 400 000 EUR-t – már 2012. április 3-án odaítélték, a Bizottság az ügyet a be nem jelentett támogatások nyilvántartásában rögzítette. A támogatás továbbra is bejelentés nélkül maradt, és azt később sem jelentették be.

| (2) | 2012. október 3-án a belga hatóságok bejelentették a VSL számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, amely az 1 millió EUR összegű hitel futamidejének 10 évvel történő meghosszabbításából állt. |
| --- | --- |

(2)

2012. október 3-án a belga hatóságok bejelentették a VSL számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, amely az 1 millió EUR összegű hitel futamidejének 10 évvel történő meghosszabbításából állt.

| (3) | A Bizottság 2013. február 1-jén kelt levelével tájékoztatta Belgiumot, hogy az említett támogatási intézkedések és a VSL számára nyújtott egyéb intézkedések tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2013. február 1-jén kelt levelével tájékoztatta Belgiumot, hogy az említett támogatási intézkedések és a VSL számára nyújtott egyéb intézkedések tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.

| (4) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) jelent meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a szóban forgó támogatásra és intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) jelent meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy terjesszék elő a szóban forgó támogatásra és intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket.

| (5) | A Bizottság e tekintetben nem kapott észrevételeket harmadik felektől. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság e tekintetben nem kapott észrevételeket harmadik felektől.

| (6) | Belgium 2013. március 21-én nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

Belgium 2013. március 21-én nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit.

| (7) | 2013. november 14-én kelt levelükkel a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy vissza kívánják vonni a szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentést. Következésképpen ez a határozat nem vizsgálja az említett intézkedést. |
| --- | --- |

(7)

2013. november 14-én kelt levelükkel a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy vissza kívánják vonni a szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentést. Következésképpen ez a határozat nem vizsgálja az említett intézkedést.

| (8) | 2013. október 17-én és 2013. november 14-én kelt levelével, illetve 2013. december 10-i elektronikus levelével a Bizottság további információt kért a belga hatóságoktól. A belga hatóságok 2013. december 12-én kelt levelükkel és 2013. december 11-én kelt elektronikus levelükkel válaszoltak. A 2013. november 14-i tájékoztatási kérelem megválaszolására kiszabott határidő meghosszabbítását kérték. A határidő meghosszabbítására vonatkozó engedélyt a 2013. december 19-én kelt levélben megkapták. A belga hatóságok válasza végül 2014. január 6-án érkezett meg. A Bizottság 2014. február 7-én további tájékoztatást kért. A belga hatóságok és a Société Wallonne de Gestion et de Participations (a továbbiakban: SOGEPA) képviseletében eljáró ügyvéd 2014. február 25-én, illetve február 27-én válaszoltak. 2014. április 11-én a belga hatóságoktól további információt kértek. A Bizottság 2014. április 30-án kelt levelével 2014. május 23-ra módosította a belga hatóságok számára kiszabott határidőt. A belga hatóságok az utolsó napon küldték meg válaszukat a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(8)

2013. október 17-én és 2013. november 14-én kelt levelével, illetve 2013. december 10-i elektronikus levelével a Bizottság további információt kért a belga hatóságoktól. A belga hatóságok 2013. december 12-én kelt levelükkel és 2013. december 11-én kelt elektronikus levelükkel válaszoltak. A 2013. november 14-i tájékoztatási kérelem megválaszolására kiszabott határidő meghosszabbítását kérték. A határidő meghosszabbítására vonatkozó engedélyt a 2013. december 19-én kelt levélben megkapták. A belga hatóságok válasza végül 2014. január 6-án érkezett meg. A Bizottság 2014. február 7-én további tájékoztatást kért. A belga hatóságok és a Société Wallonne de Gestion et de Participations (a továbbiakban: SOGEPA) képviseletében eljáró ügyvéd 2014. február 25-én, illetve február 27-én válaszoltak. 2014. április 11-én a belga hatóságoktól további információt kértek. A Bizottság 2014. április 30-án kelt levelével 2014. május 23-ra módosította a belga hatóságok számára kiszabott határidőt. A belga hatóságok az utolsó napon küldték meg válaszukat a Bizottságnak.

| (9) | 2014. június 18-án kelt levelükben a belga hatóságok felhatalmazták a Bizottságot, hogy kizárólag francia nyelven fogadja el és tegye közzé ezt a határozatot. |
| --- | --- |

(9)

2014. június 18-án kelt levelükben a belga hatóságok felhatalmazták a Bizottságot, hogy kizárólag francia nyelven fogadja el és tegye közzé ezt a határozatot.

2.   A SZÓBAN FORGÓ INTÉZKEDÉSEK ÉS TÁMOGATÁSOK ISMERTETÉSE

2.1.   A kedvezményezett

| (10) | A VSL prémium-, illetve luxuskategóriájú kristálytermékeket állít elő. Székhelye Seraingban, Vallóniában van, ahol 52 alkalmazottat foglalkoztat és körülbelül 2 millió EUR éves forgalmat bonyolít. Termékei igen elismertek, ám a társaság történetét számos csőd árnyékolja be. 2002-ben a Cristallerie du Val Saint-Lambert SA csődbe ment, és a tevékenységeit a 2002. december 19-én alapított La cristallerie du Val Saint-Lambert SA (a továbbiakban: CVSL) vette át. A liège-i kereskedelmi bíróság 2008. augusztus 11-én fizetésképtelennek nyilvánította a CVSL-t. Az üzleti tevékenységet két magánrészvényes vette át: a Châteaux Finances Corporation (a továbbiakban: CFC), amely ingatlannal, borral és gasztronómiával foglalkozó vállalatok holdingtársasasága és a Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (a továbbiakban: SPECI), ingatlankezelő- és fejlesztő vállalat. |
| --- | --- |

(10)

A VSL prémium-, illetve luxuskategóriájú kristálytermékeket állít elő. Székhelye Seraingban, Vallóniában van, ahol 52 alkalmazottat foglalkoztat és körülbelül 2 millió EUR éves forgalmat bonyolít. Termékei igen elismertek, ám a társaság történetét számos csőd árnyékolja be. 2002-ben a Cristallerie du Val Saint-Lambert SA csődbe ment, és a tevékenységeit a 2002. december 19-én alapított La cristallerie du Val Saint-Lambert SA (a továbbiakban: CVSL) vette át. A liège-i kereskedelmi bíróság 2008. augusztus 11-én fizetésképtelennek nyilvánította a CVSL-t. Az üzleti tevékenységet két magánrészvényes vette át: a Châteaux Finances Corporation (a továbbiakban: CFC), amely ingatlannal, borral és gasztronómiával foglalkozó vállalatok holdingtársasasága és a Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (a továbbiakban: SPECI), ingatlankezelő- és fejlesztő vállalat.

| (11) | Kezdetben a CFC a VSL 70 %-át, a SPECI pedig 30 %-át birtokolta. 2011 márciusában a CFC és a Vallon Régió tőkeinjekciót hajtott végre, amelyben a SPECI nem vett részt. A vállalkozás jelenleg 76 %-ban a CFC, 17 %-ban a Vallon Régió és 7 %-ban a SPECI tulajdona. |
| --- | --- |

(11)

Kezdetben a CFC a VSL 70 %-át, a SPECI pedig 30 %-át birtokolta. 2011 márciusában a CFC és a Vallon Régió tőkeinjekciót hajtott végre, amelyben a SPECI nem vett részt. A vállalkozás jelenleg 76 %-ban a CFC, 17 %-ban a Vallon Régió és 7 %-ban a SPECI tulajdona.

| (12) | A VSL ellen 2013. október 14-én ismét csődeljárás indult. |
| --- | --- |

(12)

A VSL ellen 2013. október 14-én ismét csődeljárás indult.

| (13) | A VSL kizárólagos engedéllyel rendelkezik a VSL márkanevek, formatervezési minták és vázlatok használata tekintetében. Ezt az engedélyt a Vallon Régió – a márkanevek akkori tulajdonosa – ítélte oda neki 2009 januárjában. A VSL márkaneveket azelőtt (2005 októberéig) a Compagnie financière du Val (a továbbiakban: CFV), még korábban pedig a Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, egy, a (Vallon Régió 100 %-os tulajdonában lévő) SOGEPA 100 %-os tulajdonában lévő társaság birtokolta. |
| --- | --- |

(13)

A VSL kizárólagos engedéllyel rendelkezik a VSL márkanevek, formatervezési minták és vázlatok használata tekintetében. Ezt az engedélyt a Vallon Régió – a márkanevek akkori tulajdonosa – ítélte oda neki 2009 januárjában. A VSL márkaneveket azelőtt (2005 októberéig) a Compagnie financière du Val (a továbbiakban: CFV), még korábban pedig a Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, egy, a (Vallon Régió 100 %-os tulajdonában lévő) SOGEPA 100 %-os tulajdonában lévő társaság birtokolta.

| (14) | Egy 2005. október 5-i megállapodás értelmében a CFV [500 000–800 000] (3) EUR összegért eladta a márkaneveket az Interagora SA-nak, a CVSL anyavállalatának. 2008. augusztus 11-én az ekkor már Val Saint-Lambert International SA (a továbbiakban: VSLI) néven működő Interagora SA csődbe ment, és a CFV felé 280 000 EUR tartozást hagyott hátra. A Vallon Régió élt elővásárlási jogával, és 2008-ban [700 000–1 000 000] EUR összegért megvásárolta a márkaneveket. |
| --- | --- |

(14)

Egy 2005. október 5-i megállapodás értelmében a CFV [500 000–800 000] (3) EUR összegért eladta a márkaneveket az Interagora SA-nak, a CVSL anyavállalatának. 2008. augusztus 11-én az ekkor már Val Saint-Lambert International SA (a továbbiakban: VSLI) néven működő Interagora SA csődbe ment, és a CFV felé 280 000 EUR tartozást hagyott hátra. A Vallon Régió élt elővásárlási jogával, és 2008-ban [700 000–1 000 000] EUR összegért megvásárolta a márkaneveket.

2.2.   Az intézkedések és a támogatások ismertetése

2.2.1.   1. intézkedés: a 2012. április 3-i 1 millió EUR összegű megmentési támogatás

| (15) | A SOGEPA (amely minden olyan intézkedés esetében eljár a Régió nevében, amely a SOGEPA részéről beavatkozással jár) által képviselt Vallon Régió a VSL számára 2012. április 3-án 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel formájában – 3,07 %-os kamatra (2,07 %-os alapkamat plusz 100 bázispont) –, 6 hónapos futamidőre megmentési támogatást nyújtott a VSL-nek. A SOGEPA kiadásainak ellentételezéséért 100 bázisponttal 4,07 %-ra növelték a kamatot. Az 1 millió EUR összegű hitel egy részét – 400 000 EUR-t – már a hitelmegállapodás megkötésének napján (2012. április 3-án) odaítélték, anélkül, hogy azt az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak bejelentették volna. A hitel fennmaradó részét – 600 000 EUR-t – egy későbbi, a Bizottsággal nem ismertetett időpontban nyújtották. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a teljes hitelt (vagyis 1 millió EUR-t) folyósították a VSL számára, mivel ez szerepel a VSL csődeljárása keretében a liège-i kereskedelmi bírósághoz benyújtott keresetlevélben, amely ügyben a bíróság 2013. október 14-én hozott ítéletet. |
| --- | --- |

(15)

A SOGEPA (amely minden olyan intézkedés esetében eljár a Régió nevében, amely a SOGEPA részéről beavatkozással jár) által képviselt Vallon Régió a VSL számára 2012. április 3-án 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel formájában – 3,07 %-os kamatra (2,07 %-os alapkamat plusz 100 bázispont) –, 6 hónapos futamidőre megmentési támogatást nyújtott a VSL-nek. A SOGEPA kiadásainak ellentételezéséért 100 bázisponttal 4,07 %-ra növelték a kamatot. Az 1 millió EUR összegű hitel egy részét – 400 000 EUR-t – már a hitelmegállapodás megkötésének napján (2012. április 3-án) odaítélték, anélkül, hogy azt az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak bejelentették volna. A hitel fennmaradó részét – 600 000 EUR-t – egy későbbi, a Bizottsággal nem ismertetett időpontban nyújtották. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a teljes hitelt (vagyis 1 millió EUR-t) folyósították a VSL számára, mivel ez szerepel a VSL csődeljárása keretében a liège-i kereskedelmi bírósághoz benyújtott keresetlevélben, amely ügyben a bíróság 2013. október 14-én hozott ítéletet.

2.2.2.   2. intézkedés: szerkezetátalakítási támogatás

| (16) | 2012. október 3-án a belga hatóságok szerkezetátalakítási támogatást jelentettek be. A bejelentés az 1 millió EUR összegű hitel (lásd az 1. intézkedést) 10 évvel történő meghosszabbításából állt. 2013. november 14-én kelt levelükkel azonban a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszavonják a szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentést. A belga hatóságok 2013. december 12-én kelt levelükkel megerősítették, hogy ez a támogatás nem került végrehajtásra. A szerkezetátalakítási támogatást tehát ez a határozat nem vizsgálja. |
| --- | --- |

(16)

2012. október 3-án a belga hatóságok szerkezetátalakítási támogatást jelentettek be. A bejelentés az 1 millió EUR összegű hitel (lásd az 1. intézkedést) 10 évvel történő meghosszabbításából állt. 2013. november 14-én kelt levelükkel azonban a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszavonják a szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentést. A belga hatóságok 2013. december 12-én kelt levelükkel megerősítették, hogy ez a támogatás nem került végrehajtásra. A szerkezetátalakítási támogatást tehát ez a határozat nem vizsgálja.

2.2.3.   3–8. intézkedések

| (17) | A fenti megmentési támogatást (1. intézkedés) megelőzően a SOGEPA által képviselt Vallon Régió és a Régióban működő és a Régió nevében eljáró egyéb közjogi szervezetek – például a CFV – hat alkalommal tettek beavatkozásokat a VSL nevében 2008 és 2011 között az alábbi formákban: 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés), a Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés), de minimis támogatás (7. intézkedés) és a Cristal Park projekt keretében végzett mentesítés finanszírozása (8. intézkedés). |
| --- | --- |

(17)

A fenti megmentési támogatást (1. intézkedés) megelőzően a SOGEPA által képviselt Vallon Régió és a Régióban működő és a Régió nevében eljáró egyéb közjogi szervezetek – például a CFV – hat alkalommal tettek beavatkozásokat a VSL nevében 2008 és 2011 között az alábbi formákban: 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés), a Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés), de minimis támogatás (7. intézkedés) és a Cristal Park projekt keretében végzett mentesítés finanszírozása (8. intézkedés).

3. intézkedés: 150 000 EUR összegű garancia, 2008. szeptember

| (18) | A kristályüzemet a VSL előtt működtető CVSL-t a liège-i kereskedelmi bíróság 2008. augusztus 11-én fizetésképtelennek nyilvánította. Annak érdekében, hogy a csőd ellenére biztosítsák az üzletmenet folytonosságát és találjanak valakit, aki átveszi a társaságot, a Vallon Régió (2008. augusztus 28-i határozatával) felhatalmazta a SOGEPA-t, hogy 150 000 EUR értékben garanciát adjon egy 300 000 EUR összegű ING-hitelhez a CVSL felszámolói számára. A javadalmazás nélküli bankhitel-garanciát 2008. szeptember 24-én ítélték oda a CVSL felszámolói számára. |
| --- | --- |

(18)

A kristályüzemet a VSL előtt működtető CVSL-t a liège-i kereskedelmi bíróság 2008. augusztus 11-én fizetésképtelennek nyilvánította. Annak érdekében, hogy a csőd ellenére biztosítsák az üzletmenet folytonosságát és találjanak valakit, aki átveszi a társaságot, a Vallon Régió (2008. augusztus 28-i határozatával) felhatalmazta a SOGEPA-t, hogy 150 000 EUR értékben garanciát adjon egy 300 000 EUR összegű ING-hitelhez a CVSL felszámolói számára. A javadalmazás nélküli bankhitel-garanciát 2008. szeptember 24-én ítélték oda a CVSL felszámolói számára.

4. intézkedés: A Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése, 2009. január

| (19) | A fent említettek szerint a CFV 2005 októberéig birtokolta a VSL márkaneveit. |
| --- | --- |

(19)

A fent említettek szerint a CFV 2005 októberéig birtokolta a VSL márkaneveit.

| (20) | Egy 2005. október 5-i megállapodás értelmében a CFV [500 000–800 000] EUR összegért eladta a márkaneveket az Interagora SA-nak. A 700 000 EUR összeget egy [100 000–500 000] EUR összegű részletben és tíz [10 000–50 000] EUR összegű éves részletben kellett kifizetni. A megállapodás 7. cikke a Vallon Régió számára elővásárlási jogot biztosított, amennyiben az Interagora SA vagy jogutódjai 2010. október 5-ét megelőzően terveznék a szóban forgó márkanevek, formatervezési minták és modellek értékesítését. |
| --- | --- |

(20)

Egy 2005. október 5-i megállapodás értelmében a CFV [500 000–800 000] EUR összegért eladta a márkaneveket az Interagora SA-nak. A 700 000 EUR összeget egy [100 000–500 000] EUR összegű részletben és tíz [10 000–50 000] EUR összegű éves részletben kellett kifizetni. A megállapodás 7. cikke a Vallon Régió számára elővásárlási jogot biztosított, amennyiben az Interagora SA vagy jogutódjai 2010. október 5-ét megelőzően terveznék a szóban forgó márkanevek, formatervezési minták és modellek értékesítését.

| (21) | 2008. augusztus 11-én az Interagora SA – amely VSLI-re változott – csődbe ment, és a CFV felé 280 000 EUR tartozást hagyott hátra. |
| --- | --- |

(21)

2008. augusztus 11-én az Interagora SA – amely VSLI-re változott – csődbe ment, és a CFV felé 280 000 EUR tartozást hagyott hátra.

| (22) | 2008. október 1-jén a CVSL felszámolói egyetértési megállapodást írtak alá a CFC-vel és a SPECI-vel (a CVSL vállalkozás vevőivel), amelyben szintén megtalálható a Val Saint-Lambert márkanevek [700 000–1 000 000] EUR értékben történő megvásárlása a VSLI-től. A Vallon Régió ezután ugyanezen az áron élt elővásárlási jogával (a 2005. október 5-i megállapodás 7. cikke), és erről tájékoztatta a felszámolókat 2008. november 7-én. Ezt követően az alábbi feltételeket foglalta a CFV és a VSL között 2009. január 29-én megkötött megállapodásba:






  — | kizárólagos és határozatlan időre szóló globális koncesszió formájában engedélyezte a VSL számára, hogy a „Val Saint-Lambert” márkanevekhez, logókhoz és felirathoz kizárólagosan kapcsolódó szellemitulajdon-jogokat használja, miközben ezek tulajdonosa a Vallon Régió maradt. Az átruházásra az első öt pénzügyi évben az adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredmény (EBITDA) 1,5 %-ával, míg a hatodik pénzügyi évtől annak 5 %-ával megegyező javadalmazás fejében került sor. A jogokat a VSL fizetésképtelensége, felszámolása vagy zár alá vétele, illetve a megállapodásnak a VSL-nek felróható okoktól történő megszüntetése esetén visszavonják, |
| --- | --- | --- |

(22)

2008. október 1-jén a CVSL felszámolói egyetértési megállapodást írtak alá a CFC-vel és a SPECI-vel (a CVSL vállalkozás vevőivel), amelyben szintén megtalálható a Val Saint-Lambert márkanevek [700 000–1 000 000] EUR értékben történő megvásárlása a VSLI-től. A Vallon Régió ezután ugyanezen az áron élt elővásárlási jogával (a 2005. október 5-i megállapodás 7. cikke), és erről tájékoztatta a felszámolókat 2008. november 7-én. Ezt követően az alábbi feltételeket foglalta a CFV és a VSL között 2009. január 29-én megkötött megállapodásba:

—

kizárólagos és határozatlan időre szóló globális koncesszió formájában engedélyezte a VSL számára, hogy a „Val Saint-Lambert” márkanevekhez, logókhoz és felirathoz kizárólagosan kapcsolódó szellemitulajdon-jogokat használja, miközben ezek tulajdonosa a Vallon Régió maradt. Az átruházásra az első öt pénzügyi évben az adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredmény (EBITDA) 1,5 %-ával, míg a hatodik pénzügyi évtől annak 5 %-ával megegyező javadalmazás fejében került sor. A jogokat a VSL fizetésképtelensége, felszámolása vagy zár alá vétele, illetve a megállapodásnak a VSL-nek felróható okoktól történő megszüntetése esetén visszavonják,

| — | megadta a VSL-nek a lehetőséget a szellemitulajdon-jogok megvásárlására. A VSL a megállapodás aláírásától számított negyedik évtől az ötödik év utolsó napjáig élhetne ezzel a lehetőséggel [700 000–1 000 000] EUR összegért (a vevők által az október 1-jén kelt egyetértési megállapodás keretében az átvételért javasolt ár). A VSL a hatodik és a tizedik év között – a belga fogyasztói árindexhez indexált – 800 000 EUR összegért élhet ezzel a lehetőséggel. A tizenegyedik évtől a Vallon Régió felkérheti a VSL-t, hogy ugyanezért az indexált [700 000–1 000 000] EUR összegért vásárolja meg a szellemitulajdon-jogokat, |
| --- | --- |

—

megadta a VSL-nek a lehetőséget a szellemitulajdon-jogok megvásárlására. A VSL a megállapodás aláírásától számított negyedik évtől az ötödik év utolsó napjáig élhetne ezzel a lehetőséggel [700 000–1 000 000] EUR összegért (a vevők által az október 1-jén kelt egyetértési megállapodás keretében az átvételért javasolt ár). A VSL a hatodik és a tizedik év között – a belga fogyasztói árindexhez indexált – 800 000 EUR összegért élhet ezzel a lehetőséggel. A tizenegyedik évtől a Vallon Régió felkérheti a VSL-t, hogy ugyanezért az indexált [700 000–1 000 000] EUR összegért vásárolja meg a szellemitulajdon-jogokat,

| — | amennyiben a VSL él a vásárlás lehetőségével, akkor a VSL-nek minden, a CFV felé fennálló összeget ki kell fizetnie (melyek a (21) preambulumbekezdésben találhatók). |
| --- | --- |

—

amennyiben a VSL él a vásárlás lehetőségével, akkor a VSL-nek minden, a CFV felé fennálló összeget ki kell fizetnie (melyek a (21) preambulumbekezdésben találhatók).

| (23) | A belga hatóságok észrevételeikben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2012. február 28-án kezdődött fizetésképtelenségi eljárást (4) követően a fennálló tartozás a fizetésképtelenségi eljárás keretében meghatározott 43 750 EUR összegű csökkentés, illetve az eljárás megkezdése előtt végrehajtott 105 000 EUR összegű visszatérítés következtében nem 280 000 EUR, hanem 61 250 EUR volt. |
| --- | --- |

(23)

A belga hatóságok észrevételeikben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2012. február 28-án kezdődött fizetésképtelenségi eljárást (4) követően a fennálló tartozás a fizetésképtelenségi eljárás keretében meghatározott 43 750 EUR összegű csökkentés, illetve az eljárás megkezdése előtt végrehajtott 105 000 EUR összegű visszatérítés következtében nem 280 000 EUR, hanem 61 250 EUR volt.

5. intézkedés: 1,5 millió EUR összegű hitel, 2009. augusztus

| (24) | 2009. augusztus 31-én a SOGEPA által képviselt Vallon Régió hét évre 1,5 millió EUR összegű hitelt nyújtott a VSL-nek 4,7 %-os kamatra új kemencék vásárlására. A hitelt a VSL épületeit terhelő elsődleges jelzáloggal biztosították, amely a belga hatóságok szerint magasabb értékű volt a hitelnél. |
| --- | --- |

(24)

2009. augusztus 31-én a SOGEPA által képviselt Vallon Régió hét évre 1,5 millió EUR összegű hitelt nyújtott a VSL-nek 4,7 %-os kamatra új kemencék vásárlására. A hitelt a VSL épületeit terhelő elsődleges jelzáloggal biztosították, amely a belga hatóságok szerint magasabb értékű volt a hitelnél.

6. intézkedés: 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció, 2011. március

| (25) | 2011. március 17-én a Vallon Régió úgy határozott, hogy 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekciót hajt végre a VSL javára azért, hogy új kemencét vásárolhasson. 2009. május 25. és 2011. március 29. között a CFC (a VSL többségi részvényese) 5,2 millió EUR összegű hitel-tőke konverziót hajtott végre a társaság javára. |
| --- | --- |

(25)

2011. március 17-én a Vallon Régió úgy határozott, hogy 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekciót hajt végre a VSL javára azért, hogy új kemencét vásárolhasson. 2009. május 25. és 2011. március 29. között a CFC (a VSL többségi részvényese) 5,2 millió EUR összegű hitel-tőke konverziót hajtott végre a társaság javára.

7. intézkedés: Előzetes de minimis támogatás

| (26) | 2010 februárja és 2012 novembere között a VSL különböző csekély összegű (de minimis) támogatási intézkedésekből 197 503 EUR támogatásra tett szert. 2011. március 25-én a SOGEPA 97 785 EUR összegű támogatást utalt át egy ideiglenes vezetőnek. 2012. szeptember 25-én azonban a SOGEPA felszólított e támogatás kamattal történő visszafizetésére, amikor észrevette, hogy túllépték az 1998/2006/EK bizottsági rendeletben (5) megállapított 200 000 EUR összegű felső határt. |
| --- | --- |

(26)

2010 februárja és 2012 novembere között a VSL különböző csekély összegű (de minimis) támogatási intézkedésekből 197 503 EUR támogatásra tett szert. 2011. március 25-én a SOGEPA 97 785 EUR összegű támogatást utalt át egy ideiglenes vezetőnek. 2012. szeptember 25-én azonban a SOGEPA felszólított e támogatás kamattal történő visszafizetésére, amikor észrevette, hogy túllépték az 1998/2006/EK bizottsági rendeletben (5) megállapított 200 000 EUR összegű felső határt.

8. intézkedés: A VSL épületeinek a Cristal Park projekt keretében végzett mentesítése és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL által történő díjmentes használata

| (27) | A Cristal Park projekt írta elő az állami források felhasználását a VSL-hez tartozó épületek mentesítésére. |
| --- | --- |

(27)

A Cristal Park projekt írta elő az állami források felhasználását a VSL-hez tartozó épületek mentesítésére.

| (28) | 2012. augusztus 20-i levelével az SPAQuE (Société Publique d'Aide à la Qualité de l'Environnement) feltételes ajánlatot tett – amelyet még nem vizsgáltak – a VSL részére, hogy 2 040 000 EUR (melyből levonja az épületek mentesítésének költségeit) összegért megvásárolja az épületeket. A Cushman & Wakefield független szakértők 2012. március 29-én2 040 000 EUR-ra értékelték az épületek árát, akik kijelentették, hogy egyedül nem tudták megbecsülni a rehabilitáció költségeit. 2012. szeptember 5-i levelével a VSL tájékoztatta az SPAQuE-t, hogy a Geolys tanácsadó cég 2012 augusztusában 219 470 EUR-ra becsülte a mentesítés költségeit. A VSL ugyanebben a levélben tudatta az SPAQuE-vel, hogy 2 040 000 EUR mínusz 220 000 EUR-ért hajlandó eladni az épületeket. 2012. december 13-án az SPAQuE összesen 1 820 000 EUR összegért (2 040 000 EUR csökkentve a 220 000 EUR-ra becsült mentesítési költségekkel) megvásárolta a szóban forgó épületeket A belga hatóságok által küldött, 2011. december 1-jén kelt feljegyzés azonban a mentesítés költségeit több millió euróra becsülte. |
| --- | --- |

(28)

2012. augusztus 20-i levelével az SPAQuE (Société Publique d'Aide à la Qualité de l'Environnement) feltételes ajánlatot tett – amelyet még nem vizsgáltak – a VSL részére, hogy 2 040 000 EUR (melyből levonja az épületek mentesítésének költségeit) összegért megvásárolja az épületeket. A Cushman & Wakefield független szakértők 2012. március 29-én2 040 000 EUR-ra értékelték az épületek árát, akik kijelentették, hogy egyedül nem tudták megbecsülni a rehabilitáció költségeit. 2012. szeptember 5-i levelével a VSL tájékoztatta az SPAQuE-t, hogy a Geolys tanácsadó cég 2012 augusztusában 219 470 EUR-ra becsülte a mentesítés költségeit. A VSL ugyanebben a levélben tudatta az SPAQuE-vel, hogy 2 040 000 EUR mínusz 220 000 EUR-ért hajlandó eladni az épületeket. 2012. december 13-án az SPAQuE összesen 1 820 000 EUR összegért (2 040 000 EUR csökkentve a 220 000 EUR-ra becsült mentesítési költségekkel) megvásárolta a szóban forgó épületeket A belga hatóságok által küldött, 2011. december 1-jén kelt feljegyzés azonban a mentesítés költségeit több millió euróra becsülte.

| (29) | A 2012. december 13-i értékesítést megelőzően egy 2012. szeptember 10-i helyi képviselőtestületi ülésen Seraing helyi képviselőtestülete az SPAQuE és Seraing városa, illetve Seraing városa és a SPECI között kötendő két opciós megállapodástervezetet hagyott jóvá. Ezek a tervezetek tartalmazták az SPAQuE számára a mentesítésük után értékesített épületek jövőbeli átadására vonatkozó, a három szerv által elfogadott feltételeket. |
| --- | --- |

(29)

A 2012. december 13-i értékesítést megelőzően egy 2012. szeptember 10-i helyi képviselőtestületi ülésen Seraing helyi képviselőtestülete az SPAQuE és Seraing városa, illetve Seraing városa és a SPECI között kötendő két opciós megállapodástervezetet hagyott jóvá. Ezek a tervezetek tartalmazták az SPAQuE számára a mentesítésük után értékesített épületek jövőbeli átadására vonatkozó, a három szerv által elfogadott feltételeket.

| (30) | A mai napig csak a 2012. december 13-i értékesítés történt meg. A Seraing helyi képviselőtestülete által jóváhagyott megállapodástervezetekben megállapított, illetve az előző ((28) és (29)) bekezdésekben említett ügyleteket nem bonyolították le. A mentesítést nem kezdték el. |
| --- | --- |

(30)

A mai napig csak a 2012. december 13-i értékesítés történt meg. A Seraing helyi képviselőtestülete által jóváhagyott megállapodástervezetekben megállapított, illetve az előző ((28) és (29)) bekezdésekben említett ügyleteket nem bonyolították le. A mentesítést nem kezdték el.

| (31) | A Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról 2012. december 11-én megállapodást írt alá az SPAQuE és a VSL. E megállapodás értelmében az SPAQuE korlátozott ideig díjmentesen a VSL rendelkezésére bocsátott számos, jelenleg az SPAQuE-hez tartozó épületet (lásd a (27) preambulumbekezdést). A VSL cserébe megállapodott abban, hogy együttműködik az SPAQuE-vel abban, hogy minden hasznos és szükséges információt biztosít a telephelyen elvégzendő felújítási és rehabilitációs munkálatokról. |
| --- | --- |

(31)

A Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról 2012. december 11-én megállapodást írt alá az SPAQuE és a VSL. E megállapodás értelmében az SPAQuE korlátozott ideig díjmentesen a VSL rendelkezésére bocsátott számos, jelenleg az SPAQuE-hez tartozó épületet (lásd a (27) preambulumbekezdést). A VSL cserébe megállapodott abban, hogy együttműködik az SPAQuE-vel abban, hogy minden hasznos és szükséges információt biztosít a telephelyen elvégzendő felújítási és rehabilitációs munkálatokról.

2.3.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának okai

| (32) | A Bizottság megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a vizsgált intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy az 1. intézkedés (megmentési támogatás), a 3. intézkedés (javadalmazás nélküli garancia) és a 4. intézkedés (márkanevek használata és értékesítése) megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. Az 5. intézkedést illetően (1,5 millió EUR összegű hitel) a Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a hitel kamatlába támogatást tartalmazott-e. A Bizottság szintén megkérdőjelezte a 6. intézkedés (tőkeinjekció) egyenrangú jellegét és a piacgazdasági befektető elvének való megfelelését. A 7. intézkedést illetően, amely a de minimis támogatási intézkedéseket fogja össze, a Bizottság nem volt biztos abban, hogy mindegyik intézkedés teljesíti a fent említett rendeletben (6) foglalt feltételeket. Végezetül a 8. intézkedést illetően (épületek értékesítése és egyes épületek díjmentes használata) a Bizottság nem volt biztos abban, hogy a mentesítés költségeinek felbecslése körül kialakult bizonytalanságból eredően a VSL által az SPAQuE részére eladott telkek eladási ára támogatást tartalmazott-e. A Bizottság szintén kifogásolta, hogy támogatást tartalmazott-e az SPAQuE által a VSL rendelkezésére bocsátott épületek díjmentes használata. A 3. intézkedést illetően a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy a CVSL és a VSL között fennállt-e a gazdasági folytonosság. Végezetül a Bizottság kétségeit fejezte ki mindezen intézkedéseknek a belső piaccal és különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (7) (a továbbiakban: megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás) való összeegyeztethetőségét illetően (1., 2. és 3. intézkedés). |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a vizsgált intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy az 1. intézkedés (megmentési támogatás), a 3. intézkedés (javadalmazás nélküli garancia) és a 4. intézkedés (márkanevek használata és értékesítése) megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. Az 5. intézkedést illetően (1,5 millió EUR összegű hitel) a Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a hitel kamatlába támogatást tartalmazott-e. A Bizottság szintén megkérdőjelezte a 6. intézkedés (tőkeinjekció) egyenrangú jellegét és a piacgazdasági befektető elvének való megfelelését. A 7. intézkedést illetően, amely a de minimis támogatási intézkedéseket fogja össze, a Bizottság nem volt biztos abban, hogy mindegyik intézkedés teljesíti a fent említett rendeletben (6) foglalt feltételeket. Végezetül a 8. intézkedést illetően (épületek értékesítése és egyes épületek díjmentes használata) a Bizottság nem volt biztos abban, hogy a mentesítés költségeinek felbecslése körül kialakult bizonytalanságból eredően a VSL által az SPAQuE részére eladott telkek eladási ára támogatást tartalmazott-e. A Bizottság szintén kifogásolta, hogy támogatást tartalmazott-e az SPAQuE által a VSL rendelkezésére bocsátott épületek díjmentes használata. A 3. intézkedést illetően a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy a CVSL és a VSL között fennállt-e a gazdasági folytonosság. Végezetül a Bizottság kétségeit fejezte ki mindezen intézkedéseknek a belső piaccal és különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (7) (a továbbiakban: megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás) való összeegyeztethetőségét illetően (1., 2. és 3. intézkedés).

3.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRÓL

3.1.   A VSL nehéz helyzetben lévő vállalkozásként való besorolásáról

| (33) | A belga hatóságok nem kifogásolják, hogy a VSL-t nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekintsék 2012. február 8-át, vagyis a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásának időpontját követően (ez, ahogy látni fogjuk, számos intézkedés elemzése során lényeges lesz). Ennek ellenére úgy vélik, hogy az ezt megelőző időszakban a VSL nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, mert szerintük a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. és 11. pontjának és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (8) megfelelően a VSL egy újonnan alapított társaság volt, és a többségi részvényesének, a CFC-nek a feltétel nélküli támogatását élvezte. |
| --- | --- |

(33)

A belga hatóságok nem kifogásolják, hogy a VSL-t nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekintsék 2012. február 8-át, vagyis a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásának időpontját követően (ez, ahogy látni fogjuk, számos intézkedés elemzése során lényeges lesz). Ennek ellenére úgy vélik, hogy az ezt megelőző időszakban a VSL nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, mert szerintük a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. és 11. pontjának és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (8) megfelelően a VSL egy újonnan alapított társaság volt, és a többségi részvényesének, a CFC-nek a feltétel nélküli támogatását élvezte.

3.2.   A megmentési támogatás (1. intézkedés)

| (34) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára biztosíték nélkül nyújtott hitel támogatásnak minősülhet, mivel a VSL ilyen feltételekkel nem kapott volna hitelt egy magánbanktól. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára biztosíték nélkül nyújtott hitel támogatásnak minősülhet, mivel a VSL ilyen feltételekkel nem kapott volna hitelt egy magánbanktól.

| (35) | A belga hatóságok észrevételeikben nem vonják kétségbe azt, hogy a Vallon Régió által 2012. április 3-án nyújtott 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel támogatásnak tekinthető. Ám úgy vélték, hogy ezt az intézkedés a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 13. pontjával összhangban megmentési támogatásnak minősült, mert a VSL saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Kifejtik, hogy a CFC a szerteágazó tevékenységei és részesedései miatt képtelen volt az összes forrását a VSL-nek szentelni. A CFC likviditása a 2011. pénzügyi év végétől kezdődően jelentősen romlott, 2012. október 19-én csak 130 000 EUR-t ért el. A belga hatóságok azt is kiemelik, hogy a CFC által a VSL-nek nyújtott források (a VSL alapítása óta 9,5 millió EUR) megelőlegezésének gyakoriságára és a VSL ismétlődően kiábrándító pénzügyi eredményeire tekintettel a CFC már nem volt képes megoldani a VSL problémáit a csoport forrásaiból. |
| --- | --- |

(35)

A belga hatóságok észrevételeikben nem vonják kétségbe azt, hogy a Vallon Régió által 2012. április 3-án nyújtott 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel támogatásnak tekinthető. Ám úgy vélték, hogy ezt az intézkedés a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 13. pontjával összhangban megmentési támogatásnak minősült, mert a VSL saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Kifejtik, hogy a CFC a szerteágazó tevékenységei és részesedései miatt képtelen volt az összes forrását a VSL-nek szentelni. A CFC likviditása a 2011. pénzügyi év végétől kezdődően jelentősen romlott, 2012. október 19-én csak 130 000 EUR-t ért el. A belga hatóságok azt is kiemelik, hogy a CFC által a VSL-nek nyújtott források (a VSL alapítása óta 9,5 millió EUR) megelőlegezésének gyakoriságára és a VSL ismétlődően kiábrándító pénzügyi eredményeire tekintettel a CFC már nem volt képes megoldani a VSL problémáit a csoport forrásaiból.

| (36) | Az „először és utoljára” elv tekintetében – mely alapján az 1. intézkedés állítólagosan nem felel meg a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 72. és azt követő pontjainak, mert a 3., 5., 6. és 7. intézkedés megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásnak minősül – a belga hatóságok ezzel szemben úgy vélték, hogy:






  — | a 3. intézkedést (150 000 EUR összegű garancia) 2008 szeptemberében a CVSL felszámolóinak, és nem a VSL-nek ítélték oda. A belga hatóságok azonban úgy vélik, hogy a CVSL és a VSL között nem állt fenn gazdasági folytonosság, |
| --- | --- | --- |

(36)

Az „először és utoljára” elv tekintetében – mely alapján az 1. intézkedés állítólagosan nem felel meg a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 72. és azt követő pontjainak, mert a 3., 5., 6. és 7. intézkedés megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásnak minősül – a belga hatóságok ezzel szemben úgy vélték, hogy:

—

a 3. intézkedést (150 000 EUR összegű garancia) 2008 szeptemberében a CVSL felszámolóinak, és nem a VSL-nek ítélték oda. A belga hatóságok azonban úgy vélik, hogy a CVSL és a VSL között nem állt fenn gazdasági folytonosság,

| — | az 5. intézkedés (1,5 millió EUR összegű hitel) az alkalmazott kamatláb és a biztosíték minősége alapján nem tartalmazott támogatást, |
| --- | --- |

—

az 5. intézkedés (1,5 millió EUR összegű hitel) az alkalmazott kamatláb és a biztosíték minősége alapján nem tartalmazott támogatást,

| — | a 6. intézkedés (1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció) nem tartalmazott támogatást, mert ugyanakkor történt, mint amikor a CFC 5,2 millió EUR összegű hitel-tőke konverziót hajtott végre a társaság javára, |
| --- | --- |

—

a 6. intézkedés (1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció) nem tartalmazott támogatást, mert ugyanakkor történt, mint amikor a CFC 5,2 millió EUR összegű hitel-tőke konverziót hajtott végre a társaság javára,

| — | a csekély összegű támogatási intézkedéseket nem egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtották, és azokat nem szabad az „először és utoljára” elv vonatkozásában figyelembe venni. Ezek továbbá nyilvánvalóan csekélyebb támogatások voltak, mint a CFC által 2009 óta nyújtott előlegek. |
| --- | --- |

—

a csekély összegű támogatási intézkedéseket nem egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtották, és azokat nem szabad az „először és utoljára” elv vonatkozásában figyelembe venni. Ezek továbbá nyilvánvalóan csekélyebb támogatások voltak, mint a CFC által 2009 óta nyújtott előlegek.

3.3.   A szerkezetátalakítási támogatás (2. intézkedés)

| (37) | Az ezen intézkedés értesítésének visszavonására és arra tekintettel, hogy a belga hatóságok azt nem hajtották végre, ez a határozat nem vizsgálja az említett intézkedést, így a belga hatóságok erre vonatkozó észrevételei már nem relevánsak. |
| --- | --- |

(37)

Az ezen intézkedés értesítésének visszavonására és arra tekintettel, hogy a belga hatóságok azt nem hajtották végre, ez a határozat nem vizsgálja az említett intézkedést, így a belga hatóságok erre vonatkozó észrevételei már nem relevánsak.

3.4.   A 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés)

| (38) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában hangsúlyozta, hogy a 150 000 EUR összegű javadalmazás nélküli garanciát egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtották, mivel a CVSL abban az időben fizetésképtelen volt. Ezért úgy tűnik, hogy ez a garancia előnyt biztosított a CVSL-nek, mivel egyik magánszereplő sem nyújtott volna ilyen garanciát javadalmazás nélkül. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában hangsúlyozta, hogy a 150 000 EUR összegű javadalmazás nélküli garanciát egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtották, mivel a CVSL abban az időben fizetésképtelen volt. Ezért úgy tűnik, hogy ez a garancia előnyt biztosított a CVSL-nek, mivel egyik magánszereplő sem nyújtott volna ilyen garanciát javadalmazás nélkül.

| (39) | A belga hatóságok nem kommentálták, hogy ez az intézkedés támogatásnak minősül-e vagy sem. |
| --- | --- |

(39)

A belga hatóságok nem kommentálták, hogy ez az intézkedés támogatásnak minősül-e vagy sem.

| (40) | Kiemelték továbbá, hogy a garanciát a felszámolóknak, és nem a fizetésképtelen CVSL-nek nyújtották. Fenntartják azonban, hogy a VSL és a CVSL között nem állt fenn gazdasági folytonosság. Úgy vélik, hogy kellően igazolták a CVSL és a VSL közötti gazdasági folytonosság megszakadását. Hangsúlyozzák, hogy a VSL számára átruházott eszközök volumene meghaladta a CVSL által birtokolt eszközökét, és azoktól teljesen elkülönült, következésképpen ki kell zárni a folytonosságot. |
| --- | --- |

(40)

Kiemelték továbbá, hogy a garanciát a felszámolóknak, és nem a fizetésképtelen CVSL-nek nyújtották. Fenntartják azonban, hogy a VSL és a CVSL között nem állt fenn gazdasági folytonosság. Úgy vélik, hogy kellően igazolták a CVSL és a VSL közötti gazdasági folytonosság megszakadását. Hangsúlyozzák, hogy a VSL számára átruházott eszközök volumene meghaladta a CVSL által birtokolt eszközökét, és azoktól teljesen elkülönült, következésképpen ki kell zárni a folytonosságot.

| (41) | A belga hatóságok azt is kiemelik, hogy a VSL új részvényeseinek mindig is szándékában állt a CVSL átvételét egy nagyszabású ingatlanfejlesztésre és turisztikai központra, a Cristal Parkra alapozni. Véleményük szerint az átvétel mögötti gazdasági logika így egyértelműen jelölte a szakítást a CVSL kristályüzemének működésével, amely kizárólag kristálytermékek gyártására épült. |
| --- | --- |

(41)

A belga hatóságok azt is kiemelik, hogy a VSL új részvényeseinek mindig is szándékában állt a CVSL átvételét egy nagyszabású ingatlanfejlesztésre és turisztikai központra, a Cristal Parkra alapozni. Véleményük szerint az átvétel mögötti gazdasági logika így egyértelműen jelölte a szakítást a CVSL kristályüzemének működésével, amely kizárólag kristálytermékek gyártására épült.

3.5.   A Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés)

| (42) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a VSL jövőbeli adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredményén alapuló, a VSL-nek nyújtott koncesszióért járó javadalmazás megszerzésére irányuló mechanizmus látszólag gazdasági előnyt eredményez. A Vallon Régió értékes eszközt ruházott át mindenféle javadalmazási garancia nélkül, mivel a VSL adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredménye negatív is lehetett – ahogy az az előző években meg is történt –, és a koncesszió időszaka alatt semmilyen nyereséget sem várt el, kivéve az inflációs indexálást, amelyre viszont a hatodik évig nem kerül sor. Egy magánszereplő valószínűleg olyan javadalmazási forma mellett döntött volna, amely legalább egy biztos és rögzített alapra épül. Az eljárás megindításáról szóló határozat ezenkívül megvizsgálta a támogatás meglétének lehetőségét a márkanév átruházásának feltételeiben. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a VSL jövőbeli adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredményén alapuló, a VSL-nek nyújtott koncesszióért járó javadalmazás megszerzésére irányuló mechanizmus látszólag gazdasági előnyt eredményez. A Vallon Régió értékes eszközt ruházott át mindenféle javadalmazási garancia nélkül, mivel a VSL adózás, kamatfizetés és értékcsökkenési leírás előtti eredménye negatív is lehetett – ahogy az az előző években meg is történt –, és a koncesszió időszaka alatt semmilyen nyereséget sem várt el, kivéve az inflációs indexálást, amelyre viszont a hatodik évig nem kerül sor. Egy magánszereplő valószínűleg olyan javadalmazási forma mellett döntött volna, amely legalább egy biztos és rögzített alapra épül. Az eljárás megindításáról szóló határozat ezenkívül megvizsgálta a támogatás meglétének lehetőségét a márkanév átruházásának feltételeiben.

| (43) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy alaptalan az, hogy a Bizottság a VSL jogelődjeinek rossz eredményeire hivatkozik azért, hogy bírálja azt a módszert, ahogy a Vallon Régió kiszámította a márkanevek koncessziójának odaítéléséért járó javadalmazás mértékét. |
| --- | --- |

(43)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy alaptalan az, hogy a Bizottság a VSL jogelődjeinek rossz eredményeire hivatkozik azért, hogy bírálja azt a módszert, ahogy a Vallon Régió kiszámította a márkanevek koncessziójának odaítéléséért járó javadalmazás mértékét.

| (44) | Épp ellenkezőleg, úgy érzik, hogy a márkanevek használatáért járó javadalmazás (az EBITDA-n alapuló) kiszámítási módja nem volt kereskedelmi logikától mentes. Ez a választás szerintük indokolt volt, mert az EBITDA az egyik olyan számviteli mutató, amely képessé teszi a vallon hatóságokat azoknak a termékeknek az értékesítésével kapcsolatos kereskedelmi sikerek mérésére, amelyek márkanevét birtokolja. |
| --- | --- |

(44)

Épp ellenkezőleg, úgy érzik, hogy a márkanevek használatáért járó javadalmazás (az EBITDA-n alapuló) kiszámítási módja nem volt kereskedelmi logikától mentes. Ez a választás szerintük indokolt volt, mert az EBITDA az egyik olyan számviteli mutató, amely képessé teszi a vallon hatóságokat azoknak a termékeknek az értékesítésével kapcsolatos kereskedelmi sikerek mérésére, amelyek márkanevét birtokolja.

| (45) | A belga hatóságok nem fűztek megjegyzést a VSL márkanevek jövőbeni értékesítésének feltételeihez. |
| --- | --- |

(45)

A belga hatóságok nem fűztek megjegyzést a VSL márkanevek jövőbeni értékesítésének feltételeihez.

3.6.   1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés)

| (46) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában aggályait fejezte ki a biztosíték minőségét illetően. A Bizottságnak benyújtott dokumentumokból az derült ki, hogy a biztosíték legalább részben kapcsolódott a VSL rehabilitációra szoruló épületeihez. Tehát ezeknek a telkeknek a valós értéke nem volt ismert, ám az valószínűleg negatív volt. Ezért a hitelre terhelt 4,7 %-os kamatláb valószínűleg túl alacsony volt. A biztosíték minőségétől függően érdemes lenne egy 400 és 1 000 bázispont közötti értékkel megemelni az 1,778 %-os alapkamatot. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában aggályait fejezte ki a biztosíték minőségét illetően. A Bizottságnak benyújtott dokumentumokból az derült ki, hogy a biztosíték legalább részben kapcsolódott a VSL rehabilitációra szoruló épületeihez. Tehát ezeknek a telkeknek a valós értéke nem volt ismert, ám az valószínűleg negatív volt. Ezért a hitelre terhelt 4,7 %-os kamatláb valószínűleg túl alacsony volt. A biztosíték minőségétől függően érdemes lenne egy 400 és 1 000 bázispont közötti értékkel megemelni az 1,778 %-os alapkamatot.

| (47) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke tökéletes volt, mert fedezte a teljes hitel összegét. A vizsgálatuk a Marengo tanácsadó iroda által 2009. január és február között készített szakértői jelentésen alapult. |
| --- | --- |

(47)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke tökéletes volt, mert fedezte a teljes hitel összegét. A vizsgálatuk a Marengo tanácsadó iroda által 2009. január és február között készített szakértői jelentésen alapult.

3.7.   1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés)

| (48) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a tőkeinjekciót nem egy üzleti terv, hanem egy egyszerű pénzügyi előrejelzés alapján határozták el. Ez nem szolgált magyarázattal arra vonatkozóan, hogy a társaság hogyan szándékozott biztosítani a fellendülést, és arra sem, hogy milyen javadalmazást szándékozott nyújtani a tőkét szolgáltató alanynak, vagyis a Vallon Régiónak. A Vallon Régió és a CFC látszólag nem ugyanabban a helyzetben voltak, illetve nem ugyanazokat a kockázatokat vállalták. A Vallon Régió ezen intézkedést megelőzően nem volt a VSL részvényese, és nem rendelkezett semmilyen kapcsolódó gazdasági érdekkel. A CFC ezzel szemben a VSL részvényese volt, és érdeke fűződött a társaság fellendítéséhez, vagy legalább a veszteségei csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a tőkeinjekciót nem egy üzleti terv, hanem egy egyszerű pénzügyi előrejelzés alapján határozták el. Ez nem szolgált magyarázattal arra vonatkozóan, hogy a társaság hogyan szándékozott biztosítani a fellendülést, és arra sem, hogy milyen javadalmazást szándékozott nyújtani a tőkét szolgáltató alanynak, vagyis a Vallon Régiónak. A Vallon Régió és a CFC látszólag nem ugyanabban a helyzetben voltak, illetve nem ugyanazokat a kockázatokat vállalták. A Vallon Régió ezen intézkedést megelőzően nem volt a VSL részvényese, és nem rendelkezett semmilyen kapcsolódó gazdasági érdekkel. A CFC ezzel szemben a VSL részvényese volt, és érdeke fűződött a társaság fellendítéséhez, vagy legalább a veszteségei csökkentéséhez.

| (49) | A belga hatóságok azon az állásponton vannak, hogy a VSL nem volt nehéz helyzetben ezen intézkedés meghozatalakor, mivel a többségi részvényes feltétel nélküli segítséget és pénzügyi támogatást biztosított a leányvállalatának. |
| --- | --- |

(49)

A belga hatóságok azon az állásponton vannak, hogy a VSL nem volt nehéz helyzetben ezen intézkedés meghozatalakor, mivel a többségi részvényes feltétel nélküli segítséget és pénzügyi támogatást biztosított a leányvállalatának.

| (50) | Bírálják a Bizottságot azért, mert egy befektetés utólagos jövedelmezőségére hagyatkozott annak vizsgálata érdekében, hogy az állami támogatást tartalmazott-e vagy sem; ez a gyakorlat nem áll összhangban az európai ítélkezési gyakorlattal. |
| --- | --- |

(50)

Bírálják a Bizottságot azért, mert egy befektetés utólagos jövedelmezőségére hagyatkozott annak vizsgálata érdekében, hogy az állami támogatást tartalmazott-e vagy sem; ez a gyakorlat nem áll összhangban az európai ítélkezési gyakorlattal.

| (51) | Fenntartják azt az álláspontjukat, hogy a tőkeinjekció kisebb jelentőséggel bírt, és azt a CFC részvényeseinek tőkeinjekciójával párhuzamosan végezték el. Ezen túlmenően, habár a Vallon Régió nem volt a VSL részvényese, a tőkeinjekcióval kapcsolatban gazdasági előnyt élvezett, mert a belga hatóságok szerint a Vallon Régiónak érdekében állt az üzlet támogatása azért, hogy az fellendüljön, és később vissza tudja fizetni a hitelt. |
| --- | --- |

(51)

Fenntartják azt az álláspontjukat, hogy a tőkeinjekció kisebb jelentőséggel bírt, és azt a CFC részvényeseinek tőkeinjekciójával párhuzamosan végezték el. Ezen túlmenően, habár a Vallon Régió nem volt a VSL részvényese, a tőkeinjekcióval kapcsolatban gazdasági előnyt élvezett, mert a belga hatóságok szerint a Vallon Régiónak érdekében állt az üzlet támogatása azért, hogy az fellendüljön, és később vissza tudja fizetni a hitelt.

3.8.   A csekély összegű támogatás (7. intézkedés)

| (52) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a VSL látszólag nehéz helyzetben volt 2009 óta, és ezért nem részesülhetett ilyen típusú támogatásban. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a VSL látszólag nehéz helyzetben volt 2009 óta, és ezért nem részesülhetett ilyen típusú támogatásban.

| (53) | A belga hatóságok szerint a VSL-t nem lehetett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinteni, mert kevesebb mint három évvel azelőtt alapították, és egészen a fizetésképtelenségi eljárásig a többségi részvényesének teljes bizalmát élvezte. Ebből következően ezek az intézkedések a de minimis rendelet hatálya alá tartoznak, és nem tekinthetők támogatásnak. |
| --- | --- |

(53)

A belga hatóságok szerint a VSL-t nem lehetett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinteni, mert kevesebb mint három évvel azelőtt alapították, és egészen a fizetésképtelenségi eljárásig a többségi részvényesének teljes bizalmát élvezte. Ebből következően ezek az intézkedések a de minimis rendelet hatálya alá tartoznak, és nem tekinthetők támogatásnak.

3.9.   A VSL épületeinek a Cristal Park projekt keretében végzett mentesítése és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL által történő díjmentes használata (8. intézkedés)

| (54) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy az SPAQuE anélkül vállalta, hogy megvásárolja az épületeket, hogy tudatában lett volna azok rehabilitációs költségeinek. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy az SPAQuE anélkül vállalta, hogy megvásárolja az épületeket, hogy tudatában lett volna azok rehabilitációs költségeinek.

| (55) | A belga hatóságok kifejtik, hogy a mentesítési költségek tárgyában a vallon jogszabályok a történelmi szennyezés esetében és a szennyezett épületek helyszíneinek a helyi fejlesztési tervekben megjelölt rendeltetésszerű használata alapján korlátozza az ingatlantulajdonosok kötelezettségeinek mértékét. A belga hatóságok továbbá fenntartják, hogy habár a VSL köteles volt törődni a szennyezéssel, csak arra lehetett kötelezni, hogy rehabilitálja a telephelyet, tehát a rendeltetésszerű használatának megfelelő, vagyis ipari célra alkalmas állapotba visszaállítsa azt. Ebből következően fel kell becsülni a telephely szennyezésmentesítésének költségeit, amely által a föld az eladása pillanatában a rendeltetésszerű használatának megfelelő – jelen esetben ipari célra alkalmas – állapotba visszaállítható. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a költségbecslés megtalálható a Geolys jelentésében. Ezeket a költségeket ezután levonták az eladási árból. |
| --- | --- |

(55)

A belga hatóságok kifejtik, hogy a mentesítési költségek tárgyában a vallon jogszabályok a történelmi szennyezés esetében és a szennyezett épületek helyszíneinek a helyi fejlesztési tervekben megjelölt rendeltetésszerű használata alapján korlátozza az ingatlantulajdonosok kötelezettségeinek mértékét. A belga hatóságok továbbá fenntartják, hogy habár a VSL köteles volt törődni a szennyezéssel, csak arra lehetett kötelezni, hogy rehabilitálja a telephelyet, tehát a rendeltetésszerű használatának megfelelő, vagyis ipari célra alkalmas állapotba visszaállítsa azt. Ebből következően fel kell becsülni a telephely szennyezésmentesítésének költségeit, amely által a föld az eladása pillanatában a rendeltetésszerű használatának megfelelő – jelen esetben ipari célra alkalmas – állapotba visszaállítható. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a költségbecslés megtalálható a Geolys jelentésében. Ezeket a költségeket ezután levonták az eladási árból.

| (56) | A belga hatóságok továbbá kifejtik, hogy az épületek SPAQuE általi megvásárlását követően a mentesítési munkálatokat egy hatóságnak, az SPAQuE-nek kellett elvégeznie közpénzekből. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásnak megfelelően a hatóság tulajdonában lévő egy vagy több telken a hatóság által végzett helyreállítási munkálatok nem számítanak állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(56)

A belga hatóságok továbbá kifejtik, hogy az épületek SPAQuE általi megvásárlását követően a mentesítési munkálatokat egy hatóságnak, az SPAQuE-nek kellett elvégeznie közpénzekből. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásnak megfelelően a hatóság tulajdonában lévő egy vagy több telken a hatóság által végzett helyreállítási munkálatok nem számítanak állami támogatásnak.

| (57) | Az épületeknek a VSL részére történő díjmentes rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban a belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a SPECI – egy korlátolt felelősségű társaság – tulajdonában lévő épületekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(57)

Az épületeknek a VSL részére történő díjmentes rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban a belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a SPECI – egy korlátolt felelősségű társaság – tulajdonában lévő épületekhez kapcsolódik.

4.   A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRÓL

| (58) | A Bizottság nem kapott észrevételeket harmadik felektől. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság nem kapott észrevételeket harmadik felektől.

5.   A TÁMOGATÁS VIZSGÁLATA

5.1.   A támogatás meglétének vizsgálata az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (59) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(59)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (60) | Ebből a rendelkezésből az következik, hogy ahhoz, hogy egy támogatást állami támogatásnak tekintsenek, a vizsgált intézkedéseknek i. állami eredetűnek kell lenniük, vagyis állami forrásokat kell tartalmazniuk és az államnak betudhatónak kell lenniük; ii. gazdasági előnyt kell biztosítaniuk a kedvezményezettnek; iii. szelektívnek kell lenniük, és iv. látszólag torzítaniuk kell a versenyt, és hatással kell lenniük a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(60)

Ebből a rendelkezésből az következik, hogy ahhoz, hogy egy támogatást állami támogatásnak tekintsenek, a vizsgált intézkedéseknek i. állami eredetűnek kell lenniük, vagyis állami forrásokat kell tartalmazniuk és az államnak betudhatónak kell lenniük; ii. gazdasági előnyt kell biztosítaniuk a kedvezményezettnek; iii. szelektívnek kell lenniük, és iv. látszólag torzítaniuk kell a versenyt, és hatással kell lenniük a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (61) | Belgium nem kifogásolta a megmentési támogatás (1. intézkedés) támogatásként való besorolását. A Bizottság ezt tudomásul vette az eljárás megindításáról szóló határozatában. Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően visszavonta a 2. intézkedésről szóló értesítését. Következésképpen ezt az intézkedést nem vizsgálja ez a határozat. Belgium azonban a 3., 6., 7. és 8. intézkedés esetében kifogásolja azok támogatásként való besorolását, mivel ezek az intézkedések semmilyen gazdasági előnyt nem biztosítottak a kedvezményezetteknek, vagy csak csekély összegű támogatásnak minősültek. |
| --- | --- |

(61)

Belgium nem kifogásolta a megmentési támogatás (1. intézkedés) támogatásként való besorolását. A Bizottság ezt tudomásul vette az eljárás megindításáról szóló határozatában. Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően visszavonta a 2. intézkedésről szóló értesítését. Következésképpen ezt az intézkedést nem vizsgálja ez a határozat. Belgium azonban a 3., 6., 7. és 8. intézkedés esetében kifogásolja azok támogatásként való besorolását, mivel ezek az intézkedések semmilyen gazdasági előnyt nem biztosítottak a kedvezményezetteknek, vagy csak csekély összegű támogatásnak minősültek.

5.1.1.   Állami források jelenléte

1., 3., 5. és 6. intézkedés

| (62) | Az 1. intézkedést (1 millió EUR összegű hitel), a 3. intézkedést (150 000 EUR összegű garancia) az 5. intézkedést (1,5 millió EUR összegű hitel) és a 6. intézkedést (1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció) a SOGEPA nyújtotta a Vallon Régió nevében. Mivel a SOGEPA teljes egészében állami társaság, a pénzforrásai az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek (9). |
| --- | --- |

(62)

Az 1. intézkedést (1 millió EUR összegű hitel), a 3. intézkedést (150 000 EUR összegű garancia) az 5. intézkedést (1,5 millió EUR összegű hitel) és a 6. intézkedést (1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció) a SOGEPA nyújtotta a Vallon Régió nevében. Mivel a SOGEPA teljes egészében állami társaság, a pénzforrásai az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek (9).

4. intézkedés

| (63) | A Bizottság megállapítja, hogy a VSL-nek a Val Saint-Lambert márkanevek használatához és értékesítésük megszervezéséhez kizárólagos és korlátlan jogot nyújtó megállapodás a VSL és a Vallon Régió között jött létre. Ez az intézkedés – a márkanevek jövőbeli értékesítésének feltételeivel együtt – állami források jelenlétét feltételezi. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság megállapítja, hogy a VSL-nek a Val Saint-Lambert márkanevek használatához és értékesítésük megszervezéséhez kizárólagos és korlátlan jogot nyújtó megállapodás a VSL és a Vallon Régió között jött létre. Ez az intézkedés – a márkanevek jövőbeli értékesítésének feltételeivel együtt – állami források jelenlétét feltételezi.

7. intézkedés

| (64) | A belga hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint az általuk csekély összegű támogatásnak nevezett támogatást szintén egy hatóság vagy állami társaság nyújtotta, habár Belgium nem jelölte meg, hogy az egyes támogatások a Vallon Régióhoz vagy a SOGEPA-hoz kapcsolódtak-e. Mindenesetre ezek közpénzek és – ezen túlmenően – a belga hatóságok nem kifogásolják ezen intézkedések állami eredetét. |
| --- | --- |

(64)

A belga hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint az általuk csekély összegű támogatásnak nevezett támogatást szintén egy hatóság vagy állami társaság nyújtotta, habár Belgium nem jelölte meg, hogy az egyes támogatások a Vallon Régióhoz vagy a SOGEPA-hoz kapcsolódtak-e. Mindenesetre ezek közpénzek és – ezen túlmenően – a belga hatóságok nem kifogásolják ezen intézkedések állami eredetét.

8. intézkedés

| (65) | A Bizottság megállapítja, hogy az SPAQuE egy állami társaság – a Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) egyik leányvállalata –, amely a VSL épületeinek mentesítésére szánt összeget már megkapta a vallon kormánytól (10). Az, hogy az SPAQuE megvásárolta a VSL telkeit és egyes telkek használatát díjmentesen engedélyezte, állami források jelenlétét foglalja magában. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapítja, hogy az SPAQuE egy állami társaság – a Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) egyik leányvállalata –, amely a VSL épületeinek mentesítésére szánt összeget már megkapta a vallon kormánytól (10). Az, hogy az SPAQuE megvásárolta a VSL telkeit és egyes telkek használatát díjmentesen engedélyezte, állami források jelenlétét foglalja magában.

5.1.2.   Az államnak való betudhatóság kritériuma

| (66) | Az államnak való betudhatóság megítélésekor a Bíróság „az ügy körülményeiből és az intézkedés meghozatalának környezetéből eredő mutatókra” (11) alapozta véleményét. |
| --- | --- |

(66)

Az államnak való betudhatóság megítélésekor a Bíróság „az ügy körülményeiből és az intézkedés meghozatalának környezetéből eredő mutatókra” (11) alapozta véleményét.

| (67) | Két, a Vallon Régió nevében eljáró közjogi szervezet (a SOGEPA és az SPAQuE) hajtotta végre a 2.2. szakaszban felsorolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(67)

Két, a Vallon Régió nevében eljáró közjogi szervezet (a SOGEPA és az SPAQuE) hajtotta végre a 2.2. szakaszban felsorolt intézkedéseket.

| (68) | A SOGEPA (Société Wallonne de Gestion et de Participations) nyilvános alaptőkével rendelkező társaság, amelynek teljes körű tulajdonosa a Vallon Régió. A SOGEPA a vallon kormány által elfogadott, a kereskedelmi társaságokba történő beavatkozásokkal és e beavatkozások irányításával kapcsolatos határozatokat hajtja végre. A SOGEPA a Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) és a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP) 1999-es összeolvadását követően jött létre. |
| --- | --- |

(68)

A SOGEPA (Société Wallonne de Gestion et de Participations) nyilvános alaptőkével rendelkező társaság, amelynek teljes körű tulajdonosa a Vallon Régió. A SOGEPA a vallon kormány által elfogadott, a kereskedelmi társaságokba történő beavatkozásokkal és e beavatkozások irányításával kapcsolatos határozatokat hajtja végre. A SOGEPA a Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) és a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP) 1999-es összeolvadását követően jött létre.

| (69) | A SOGEPA a vallon kormány kérésére jár el ügyekben. Az alapszabálya 3. cikkének (1) bekezdése kimondja: „A társaság célja a vallon kormány által a társaságra bízott feladatok elvégzése, [...]. A társaság e körben végrehajtja a vallon kormány által elfogadott, a kereskedelmi társaságokba való beavatkozással kapcsolatos határozatokat, és irányítja a Vallon Régiónak az ezekben a társaságokban esetlegesen meglévő részesedéseit, kötelezettségeit, előlegeit és érdekeit.” |
| --- | --- |

(69)

A SOGEPA a vallon kormány kérésére jár el ügyekben. Az alapszabálya 3. cikkének (1) bekezdése kimondja: „A társaság célja a vallon kormány által a társaságra bízott feladatok elvégzése, [...]. A társaság e körben végrehajtja a vallon kormány által elfogadott, a kereskedelmi társaságokba való beavatkozással kapcsolatos határozatokat, és irányítja a Vallon Régiónak az ezekben a társaságokban esetlegesen meglévő részesedéseit, kötelezettségeit, előlegeit és érdekeit.”

| (70) | Az 1991-ben alapított SPAQuE hulladéklerakók rehabilitációjára és barnamezők kármentesítésére szakosodott társaság. A SPAQuE felelős a Vallon Régióban található szennyezett területek jegyzékének elkészítéséért. A SPAQuE a Société Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW) egyik leányvállalata, amelyben a Vallon Régió 98,66 %-os részesedéssel rendelkezik, és amelynek célja, hogy a vallon vállalkozások vagy a hozzáadott értéket teremtő ipari vagy szolgáltatási projekteket irányító, a Vallon Régióban alapított vállalkozások számára nyújtott pénzügyi támogatás biztosításával hozzájáruljon a vallon gazdaság fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(70)

Az 1991-ben alapított SPAQuE hulladéklerakók rehabilitációjára és barnamezők kármentesítésére szakosodott társaság. A SPAQuE felelős a Vallon Régióban található szennyezett területek jegyzékének elkészítéséért. A SPAQuE a Société Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW) egyik leányvállalata, amelyben a Vallon Régió 98,66 %-os részesedéssel rendelkezik, és amelynek célja, hogy a vallon vállalkozások vagy a hozzáadott értéket teremtő ipari vagy szolgáltatási projekteket irányító, a Vallon Régióban alapított vállalkozások számára nyújtott pénzügyi támogatás biztosításával hozzájáruljon a vallon gazdaság fejlődéséhez.

| (71) | A SPAQuE a vallon kormány és az SPAQuE között 2007 júliusában aláírt, a 2008 és 2012 közötti időszakra szóló irányítási szerződés – amelyet 2012 októberében még hat hónapra meghosszabbítottak – alapján a Vallon Régió által rábízott feladatok keretében végzi a tevékenységeit. A SPAQuE e tekintetben a Régió utasítására jár el. A Régió felel különösen a kiemelt helyszínek és a konkrét rehabilitációs megbízások listájának elkészítéséért. |
| --- | --- |

(71)

A SPAQuE a vallon kormány és az SPAQuE között 2007 júliusában aláírt, a 2008 és 2012 közötti időszakra szóló irányítási szerződés – amelyet 2012 októberében még hat hónapra meghosszabbítottak – alapján a Vallon Régió által rábízott feladatok keretében végzi a tevékenységeit. A SPAQuE e tekintetben a Régió utasítására jár el. A Régió felel különösen a kiemelt helyszínek és a konkrét rehabilitációs megbízások listájának elkészítéséért.

| (72) | Ezen információra tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a Vallon Régió által elfogadott határozatokat tehát a SOGEPA hajtja végre. A Régió az átruházott feladatai révén képes közvetlen befolyást gyakorolni az SPAQuE cselekvéseire. |
| --- | --- |

(72)

Ezen információra tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a Vallon Régió által elfogadott határozatokat tehát a SOGEPA hajtja végre. A Régió az átruházott feladatai révén képes közvetlen befolyást gyakorolni az SPAQuE cselekvéseire.

| (73) | Ebből következően a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában arra a következtetésre jut, hogy a vizsgált intézkedések állami forrásokat tartalmaznak és az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(73)

Ebből következően a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában arra a következtetésre jut, hogy a vizsgált intézkedések állami forrásokat tartalmaznak és az államnak tudhatók be.

5.1.3.   A szelektivitás kritériuma

| (74) | A szelektivitásra vonatkozó kritérium könnyen teljesül. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a vizsgált intézkedések mindegyikét egy társaság (a VSL, illetve a 3. intézkedés [150 000 EUR összegű garancia] tekintetében a CVSL felszámolói) javára hozták meg. |
| --- | --- |

(74)

A szelektivitásra vonatkozó kritérium könnyen teljesül. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a vizsgált intézkedések mindegyikét egy társaság (a VSL, illetve a 3. intézkedés [150 000 EUR összegű garancia] tekintetében a CVSL felszámolói) javára hozták meg.

5.1.4.   A gazdasági előny fennállása

| (75) | Tekintettel a belga hatóságoknak az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, a következő lépésben meg kell vizsgálni a gazdasági előny kritériumának teljesülését mind a megmentési támogatás, mind a többi vizsgált intézkedés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(75)

Tekintettel a belga hatóságoknak az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, a következő lépésben meg kell vizsgálni a gazdasági előny kritériumának teljesülését mind a megmentési támogatás, mind a többi vizsgált intézkedés vonatkozásában.

1. intézkedés: 1 millió EUR összegű megmentési támogatás

| (76) | A 3,07 % plusz – a SOGEPA ellentételezése címén – 100 bázispont kamatra adott 1 millió EUR összegű hitel formájában nyújtott megmentési támogatás gazdasági előnyt biztosít a VSL számára. A hitelt biztosíték nélkül nyújtották egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára, amely két hónappal azelőtt fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelmet nyújtott be (lásd az 5.2.1. szakaszt). Ahogy azt a belga hatóságok is elismerték, a VSL nehéz helyzetben lévő vállalkozásként magánbanktól nem kaphatott volna hitelt. Ebből következően ez az intézkedés 1 millió EUR összegű (a hitel értékével megegyező) előnyhöz juttatta a VSL-t. |
| --- | --- |

(76)

A 3,07 % plusz – a SOGEPA ellentételezése címén – 100 bázispont kamatra adott 1 millió EUR összegű hitel formájában nyújtott megmentési támogatás gazdasági előnyt biztosít a VSL számára. A hitelt biztosíték nélkül nyújtották egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára, amely két hónappal azelőtt fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelmet nyújtott be (lásd az 5.2.1. szakaszt). Ahogy azt a belga hatóságok is elismerték, a VSL nehéz helyzetben lévő vállalkozásként magánbanktól nem kaphatott volna hitelt. Ebből következően ez az intézkedés 1 millió EUR összegű (a hitel értékével megegyező) előnyhöz juttatta a VSL-t.

3. intézkedés: 150 000 EUR összegű garancia

| (77) | A Bizottság aggályai arra vonatkoztak, hogy ez az állami intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság aggályai arra vonatkoztak, hogy ez az állami intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének.

| (78) | A belga hatóságok észrevételeikben nem foglalkoztak a gazdasági előny kérdésével, hanem csak azt vitatták meg, hogy a CVSL és a VSL között állt-e fenn gazdasági folytonosság. |
| --- | --- |

(78)

A belga hatóságok észrevételeikben nem foglalkoztak a gazdasági előny kérdésével, hanem csak azt vitatták meg, hogy a CVSL és a VSL között állt-e fenn gazdasági folytonosság.

| (79) | A Bizottság által végül megszerzett információk szerint a garancia az ING által a CVSL felszámolói számára nyújtott 300 000 EUR összegű hitelhez kapcsolódott. A garancia 150 000 EUR összegről szólt, javadalmazás nélkül. A hitel célja az volt, hogy lehetővé tegye a CVSL számára üzleti tevékenységének folytatását addig, amíg a társaság adott esetben visszanyeri életképességét. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság által végül megszerzett információk szerint a garancia az ING által a CVSL felszámolói számára nyújtott 300 000 EUR összegű hitelhez kapcsolódott. A garancia 150 000 EUR összegről szólt, javadalmazás nélkül. A hitel célja az volt, hogy lehetővé tegye a CVSL számára üzleti tevékenységének folytatását addig, amíg a társaság adott esetben visszanyeri életképességét.

| (80) | A Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok úgy tájékoztatták, hogy a garancia nyújtásakor az érdekelt felek nem szövegeztek meg és nem írtak alá semmilyen garanciára vonatkozó megállapodást. Ebből következően az egyetlen bizonyíték a SOGEPA-tól származó és az ING-nek küldött, 2008. szeptember 24-én kelt levél, amelyben a SOGEPA igazolja, hogy legfeljebb 150 000 EUR értékben garanciát nyújt a tevékenység folytatásából eredő esetleges veszteségek fedezésére. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a SOGEPA javadalmazás nélküli garanciát nyújtott egy csődbe jutott társaság felszámolói számára. A belga hatóságok továbbá azt állították, hogy az ING a garancia megszerzésétől tette függővé a hitel nyújtását. Ebből következően e tények ismeretében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami beavatkozás nélkül az egész hitel nyújtását megtagadták volna. A Bizottság emellett megállapítja, hogy a Vallon Régiónak nem volt közvetlen jogi vagy kereskedelmi kapcsolata a CVSL-lel. A Régió sem közvetlenül, sem a SOGEPA-n keresztül közvetve nem rendelkezett részesedéssel a CVSL-ben. A Régiónak tehát nem volt kereskedelmi érdeke a CVSL számára biztosított javadalmazás nélküli garancia nyújtásában. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok úgy tájékoztatták, hogy a garancia nyújtásakor az érdekelt felek nem szövegeztek meg és nem írtak alá semmilyen garanciára vonatkozó megállapodást. Ebből következően az egyetlen bizonyíték a SOGEPA-tól származó és az ING-nek küldött, 2008. szeptember 24-én kelt levél, amelyben a SOGEPA igazolja, hogy legfeljebb 150 000 EUR értékben garanciát nyújt a tevékenység folytatásából eredő esetleges veszteségek fedezésére. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a SOGEPA javadalmazás nélküli garanciát nyújtott egy csődbe jutott társaság felszámolói számára. A belga hatóságok továbbá azt állították, hogy az ING a garancia megszerzésétől tette függővé a hitel nyújtását. Ebből következően e tények ismeretében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami beavatkozás nélkül az egész hitel nyújtását megtagadták volna. A Bizottság emellett megállapítja, hogy a Vallon Régiónak nem volt közvetlen jogi vagy kereskedelmi kapcsolata a CVSL-lel. A Régió sem közvetlenül, sem a SOGEPA-n keresztül közvetve nem rendelkezett részesedéssel a CVSL-ben. A Régiónak tehát nem volt kereskedelmi érdeke a CVSL számára biztosított javadalmazás nélküli garancia nyújtásában.

| (81) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a javadalmazás nélküli garancia nyújtása előnyhöz juttatta a CVSL-t. Ez az előny megegyezik azzal a díjjal, amelyet egy magántársaság kért volna el az ilyen garancia hasonló körülmények között történő odaítéléséért, és amelyről a SOGEPA lemondott. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a javadalmazás nélküli garancia nyújtása előnyhöz juttatta a CVSL-t. Ez az előny megegyezik azzal a díjjal, amelyet egy magántársaság kért volna el az ilyen garancia hasonló körülmények között történő odaítéléséért, és amelyről a SOGEPA lemondott.

| (82) | A belga hatóságok hangsúlyozták, hogy a felszámolók a 300 000 EUR összegű hitelt 2009. július 28-án teljes mértékben visszafizették az elérhető forrásokból és a 150 000 EUR összegű garancia teljes lehívásával. |
| --- | --- |

(82)

A belga hatóságok hangsúlyozták, hogy a felszámolók a 300 000 EUR összegű hitelt 2009. július 28-án teljes mértékben visszafizették az elérhető forrásokból és a 150 000 EUR összegű garancia teljes lehívásával.

| (83) | Következésképpen a támogatás összege a CVSL felszámolói által a hitel után – az állami kezesség fennállása nélkül – fizetendő piaci kamatláb és a kezesség fennállása mellett ténylegesen kifizetett kamatláb különbsége. |
| --- | --- |

(83)

Következésképpen a támogatás összege a CVSL felszámolói által a hitel után – az állami kezesség fennállása nélkül – fizetendő piaci kamatláb és a kezesség fennállása mellett ténylegesen kifizetett kamatláb különbsége.

| (84) | Ez a megközelítés megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 4.2. pontjának (12): „Egyéni kezességvállalás esetében a pénzben kifejezett támogatástartalom a kezességvállalás piaci ára és a ténylegesen fizetett ár közötti különbségként számítandó. Ha a piac nem nyújt kezességet az e típusú ügyletre, akkor a kötelezettségvállalás piaci értéke nem áll rendelkezésre. Ebben az esetben a támogatási elem ugyanolyan módon számítandó ki, mint a kedvezményes kamatozású kölcsön támogatástartalma, azaz az e társaság által a kezesség fennállása nélkül fizetendő konkrét piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően – az esetlegesen kifizetett díjak figyelembevétele után – elért kamatláb különbsége.” |
| --- | --- |

(84)

Ez a megközelítés megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 4.2. pontjának (12): „Egyéni kezességvállalás esetében a pénzben kifejezett támogatástartalom a kezességvállalás piaci ára és a ténylegesen fizetett ár közötti különbségként számítandó. Ha a piac nem nyújt kezességet az e típusú ügyletre, akkor a kötelezettségvállalás piaci értéke nem áll rendelkezésre. Ebben az esetben a támogatási elem ugyanolyan módon számítandó ki, mint a kedvezményes kamatozású kölcsön támogatástartalma, azaz az e társaság által a kezesség fennállása nélkül fizetendő konkrét piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően – az esetlegesen kifizetett díjak figyelembevétele után – elért kamatláb különbsége.”

| (85) | Ezt az összeget a következőképpen kell kiszámítani:
  Támogatás összege = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR |
| --- | --- |

(85)

Ezt az összeget a következőképpen kell kiszámítani:

Támogatás összege = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR

| (86) | A 14,59 % kiszámítása a következő: 4,59 % (belgiumi alapkamat 2008 augusztusában (13)), amelyhez 1 000 bázispontot kell adni a CVSL helyzete miatt (CCC hitelminősítéssel és alacsony mértékű biztosítékokkal rendelkező társaság (14)). 10,75 % az ING kamatlába és 343 nap a hitelnyújtás időtartama, amely a hitel visszafizetéséig tart. |
| --- | --- |

(86)

A 14,59 % kiszámítása a következő: 4,59 % (belgiumi alapkamat 2008 augusztusában (13)), amelyhez 1 000 bázispontot kell adni a CVSL helyzete miatt (CCC hitelminősítéssel és alacsony mértékű biztosítékokkal rendelkező társaság (14)). 10,75 % az ING kamatlába és 343 nap a hitelnyújtás időtartama, amely a hitel visszafizetéséig tart.

4. intézkedés: A Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése

| (87) | A Bizottság aggályai arra vonatkoztak, hogy a márkanevek értékesítésére és a VSL által történő használatának javadalmazására vonatkozó feltételek (a javadalmazás az EBITDA 1,5 %-a az első öt pénzügyi évben és annak 5 %-a a hatodik pénzügyi évtől) megfelelnek-e a piacgazdasági befektető elvének (15). |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság aggályai arra vonatkoztak, hogy a márkanevek értékesítésére és a VSL által történő használatának javadalmazására vonatkozó feltételek (a javadalmazás az EBITDA 1,5 %-a az első öt pénzügyi évben és annak 5 %-a a hatodik pénzügyi évtől) megfelelnek-e a piacgazdasági befektető elvének (15).

| (88) | A Vallon Régió tulajdonában lévő Compagnie financière du Val és a VSL között létrejött 2009. január 29-i megállapodás kizárólagos engedélyt ad a márkanevek használatára, illetve megállapítja a márkanevek VSL által történő visszavásárlásának feltételeit (lásd a (19) és az azt követő preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(88)

A Vallon Régió tulajdonában lévő Compagnie financière du Val és a VSL között létrejött 2009. január 29-i megállapodás kizárólagos engedélyt ad a márkanevek használatára, illetve megállapítja a márkanevek VSL által történő visszavásárlásának feltételeit (lásd a (19) és az azt követő preambulumbekezdéseket).

| (89) | A Bizottság megállapítja, hogy a márkanevek használatára vonatkozó kizárólagos engedélyre olyan feltételek vonatkoztak, amelyeket egy magánszereplőtől nem követeltek volna meg. A Vallon Régió az alábbi ellentételezést követelte meg a VSL-től: „A Vallon Régió automatikusan és előzetes értesítés nélkül bármikor visszavonhatja az engedélyt, amennyiben a VSL (vagy annak jogutódjai) nem képesek Seraingban, a Val Saint-Lambert jelenleg üzemelő telephelyén magas hozzáadott értékű kristálytermékek gyártását biztosítani a CVSL összeomlásának napján fennálló, teljes munkaidővel egyenértékű munkaerő legalább 60 %-ának (kivéve az átmeneti elbocsátásokat) megtartásával...”. A Bizottság megállapítja, hogy a Régió a kizárólagos engedélyért cserébe kötelezte a VSL-t, hogy folytassa a gyártást a seraingi telephelyen, és tartsa fenn az előzetesen meghatározott foglalkoztatási szintet. Ezek a feltételek befolyásolták az engedélyért járó javadalmazást és a márkanevek jövőbeni eladási árát. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság megállapítja, hogy a márkanevek használatára vonatkozó kizárólagos engedélyre olyan feltételek vonatkoztak, amelyeket egy magánszereplőtől nem követeltek volna meg. A Vallon Régió az alábbi ellentételezést követelte meg a VSL-től: „A Vallon Régió automatikusan és előzetes értesítés nélkül bármikor visszavonhatja az engedélyt, amennyiben a VSL (vagy annak jogutódjai) nem képesek Seraingban, a Val Saint-Lambert jelenleg üzemelő telephelyén magas hozzáadott értékű kristálytermékek gyártását biztosítani a CVSL összeomlásának napján fennálló, teljes munkaidővel egyenértékű munkaerő legalább 60 %-ának (kivéve az átmeneti elbocsátásokat) megtartásával...”. A Bizottság megállapítja, hogy a Régió a kizárólagos engedélyért cserébe kötelezte a VSL-t, hogy folytassa a gyártást a seraingi telephelyen, és tartsa fenn az előzetesen meghatározott foglalkoztatási szintet. Ezek a feltételek befolyásolták az engedélyért járó javadalmazást és a márkanevek jövőbeni eladási árát.

| (90) | A Bizottság úgy véli, hogy a politikai feltételek (Seraingban a tevékenység folytatása és egy bizonyos szintű foglalkoztatás fenntartása) csökkentették az engedély használatáért fizetendő javadalmazást és az eladási árat. Következésképpen az első öt pénzügyi évre az EBITDA 1,5 %-ában és a hatodik pénzügyi évtől az EBITDA 5 %-ában meghatározott javadalmazás nem tekinthető a piaci árral összhangban lévő javadalmazásnak. A fenti feltételek fennállása miatt – amelyeket egy piacgazdasági befektető nem írt volna elő, illetve amelyek elriaszthattak néhány befektetőt az ajánlattételtől – a vevők által az átadási folyamat keretében 2008 októberében javasolt [700 000–1 000 000 EUR] ár sem tekinthető piaci árnak. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság úgy véli, hogy a politikai feltételek (Seraingban a tevékenység folytatása és egy bizonyos szintű foglalkoztatás fenntartása) csökkentették az engedély használatáért fizetendő javadalmazást és az eladási árat. Következésképpen az első öt pénzügyi évre az EBITDA 1,5 %-ában és a hatodik pénzügyi évtől az EBITDA 5 %-ában meghatározott javadalmazás nem tekinthető a piaci árral összhangban lévő javadalmazásnak. A fenti feltételek fennállása miatt – amelyeket egy piacgazdasági befektető nem írt volna elő, illetve amelyek elriaszthattak néhány befektetőt az ajánlattételtől – a vevők által az átadási folyamat keretében 2008 októberében javasolt [700 000–1 000 000 EUR] ár sem tekinthető piaci árnak.

| (91) | A márkanevek használatához köthető támogatás megegyezik a magánbefektetők által a Vallon Régió által meghatározott politikai feltételek fennállása nélkül feltehetően javasolt javadalmazás és a ténylegesen megállapított javadalmazás különbségével. A visszafizettetési eljárás keretében a belga hatóságoknak ki kell nevezniük egy, az ilyen vizsgálatra feljogosított független szakértőt, akit nyílt és átlátható eljárásban választanak és a Bizottsággal beleegyezésével neveznek ki. A szakértő egy tanulmányt fog készíteni, amely lehetővé teszi a javadalmazásnak a szellemi tulajdont képviselő eszközök kezelésére vonatkozó, általánosan alkalmazott és elfogadott módszerekkel összhangban történő meghatározását. |
| --- | --- |

(91)

A márkanevek használatához köthető támogatás megegyezik a magánbefektetők által a Vallon Régió által meghatározott politikai feltételek fennállása nélkül feltehetően javasolt javadalmazás és a ténylegesen megállapított javadalmazás különbségével. A visszafizettetési eljárás keretében a belga hatóságoknak ki kell nevezniük egy, az ilyen vizsgálatra feljogosított független szakértőt, akit nyílt és átlátható eljárásban választanak és a Bizottsággal beleegyezésével neveznek ki. A szakértő egy tanulmányt fog készíteni, amely lehetővé teszi a javadalmazásnak a szellemi tulajdont képviselő eszközök kezelésére vonatkozó, általánosan alkalmazott és elfogadott módszerekkel összhangban történő meghatározását.

| (92) | Az értékesítéssel kapcsolatos intézkedést a VSL csődbe menetele miatt sosem hajtották végre. A márkanevek nem kerültek értékesítésre, így azok még mindig a Vallon Régió tulajdonában vannak. A Bizottság ebből kifolyólag úgy véli, hogy nem helyénvaló ennek az intézkedésnek a helyrehozatalát kérni, hiszen azt sosem hajtották végre. |
| --- | --- |

(92)

Az értékesítéssel kapcsolatos intézkedést a VSL csődbe menetele miatt sosem hajtották végre. A márkanevek nem kerültek értékesítésre, így azok még mindig a Vallon Régió tulajdonában vannak. A Bizottság ebből kifolyólag úgy véli, hogy nem helyénvaló ennek az intézkedésnek a helyrehozatalát kérni, hiszen azt sosem hajtották végre.

5. intézkedés: 1,5 millió EUR összegű hitel

| (93) | A Bizottság aggályai a hitel biztosítékának és a kamatlábnak a mértékére vonatkoztak. A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a telkek tényleges értékét használták biztosítékként, ezért ez az érték alacsonyabb vagy negatív is lehet, mivel a telkeket – vagy legalább egy részüket – szennyezésmentesíteni kellett. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság aggályai a hitel biztosítékának és a kamatlábnak a mértékére vonatkoztak. A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a telkek tényleges értékét használták biztosítékként, ezért ez az érték alacsonyabb vagy negatív is lehet, mivel a telkeket – vagy legalább egy részüket – szennyezésmentesíteni kellett.

| (94) | A Bizottság a hozzá beérkezett dokumentumok alapján úgy véli, hogy a jelzálog részben azokra a VSL-épületekre vonatkozott, amelyeket értékesítésük esetén rehabilitálni és mentesíteni kellett. A belga hatóságok azt válaszolták, hogy a szakértői jelentés elkészítésének időpontjában a szóban forgó épületek tulajdonosára nézve nem állt fenn semmilyen jogi kötelezettség. Tehát az épületek értékébe nem kellene beleszámítani a szennyezésmentesítés lehetséges költségeit. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság a hozzá beérkezett dokumentumok alapján úgy véli, hogy a jelzálog részben azokra a VSL-épületekre vonatkozott, amelyeket értékesítésük esetén rehabilitálni és mentesíteni kellett. A belga hatóságok azt válaszolták, hogy a szakértői jelentés elkészítésének időpontjában a szóban forgó épületek tulajdonosára nézve nem állt fenn semmilyen jogi kötelezettség. Tehát az épületek értékébe nem kellene beleszámítani a szennyezésmentesítés lehetséges költségeit.

| (95) | A belga hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozatra adott észrevételeikben a Marengo tanácsadó cég által 2009 januárjában és februárjában készített értékelést szerepeltették, amely felbecsülte a 3 137 000 EUR összegű jelzálog által fedezett ingatlanok piaci árát. Az önkéntes nyilvános értékesítés során az eszközök értéke 2 871 000 EUR, míg kényszerű értékesítés során 1 915 000 EUR volt. A belga hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a biztosíték értéke tökéletes volt, mert fedezte a teljes hitel összegét. |
| --- | --- |

(95)

A belga hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozatra adott észrevételeikben a Marengo tanácsadó cég által 2009 januárjában és februárjában készített értékelést szerepeltették, amely felbecsülte a 3 137 000 EUR összegű jelzálog által fedezett ingatlanok piaci árát. Az önkéntes nyilvános értékesítés során az eszközök értéke 2 871 000 EUR, míg kényszerű értékesítés során 1 915 000 EUR volt. A belga hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a biztosíték értéke tökéletes volt, mert fedezte a teljes hitel összegét.

| (96) | Az igazgatótanácsnak a 2009. december 31-én záródó évre vonatkozó éves pénzügyi kimutatásokhoz mellékelt vezetőségi beszámolója továbbá hangsúlyozza, hogy a VSL ingatlanjainak 2009. évi értékbecslését tartalmazó Marengo-jelentés jelezte, hogy a meghatározott értékek kizárólag akkor érvényesek, ha a földet és az épületeket mentesítik, ami akkor még nem történt meg. A jelentés azt is megjegyzi, hogy a VSL kapott egy ajánlatot, amelyben a Cristal Park projekt fejlesztéséért felelős társaság felajánlotta, hogy 2 000 000 EUR-ért megvásárolja az összes földet és épületet úgy, ahogy vannak. Az akkori helyzet megfelelőbb tükrözése érdekében az igazgatótanács úgy döntött, hogy a mérlegben csak a vételi ajánlatban szereplő árat tüntetik fel, amely félúton volt a kényszerű értékesítési ár és a mentesített földek és épületek önkéntes eladási ára között. |
| --- | --- |

(96)

Az igazgatótanácsnak a 2009. december 31-én záródó évre vonatkozó éves pénzügyi kimutatásokhoz mellékelt vezetőségi beszámolója továbbá hangsúlyozza, hogy a VSL ingatlanjainak 2009. évi értékbecslését tartalmazó Marengo-jelentés jelezte, hogy a meghatározott értékek kizárólag akkor érvényesek, ha a földet és az épületeket mentesítik, ami akkor még nem történt meg. A jelentés azt is megjegyzi, hogy a VSL kapott egy ajánlatot, amelyben a Cristal Park projekt fejlesztéséért felelős társaság felajánlotta, hogy 2 000 000 EUR-ért megvásárolja az összes földet és épületet úgy, ahogy vannak. Az akkori helyzet megfelelőbb tükrözése érdekében az igazgatótanács úgy döntött, hogy a mérlegben csak a vételi ajánlatban szereplő árat tüntetik fel, amely félúton volt a kényszerű értékesítési ár és a mentesített földek és épületek önkéntes eladási ára között.

| (97) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a független szakértő által készített értékelés és a vételi ajánlat megléte okán a biztosíték magasnak tekinthető. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a független szakértő által készített értékelés és a vételi ajánlat megléte okán a biztosíték magasnak tekinthető.

| (98) | Belgium emellett egy 2009 nyarán történt számítógépes összeomlás miatt nem tudott 2009. augusztus 31-én, a hitel nyújtásának időpontjában közbenső mérleget készíteni a társaságról a Bizottság számára. A társaság 2009. augusztus 31-i pénzügyi helyzetére vonatkozó információk hiányában a Bizottság a 2009. december 31-i adatokat használta. A VSL-nek ebben az időpontban 2 millió EUR vesztesége volt 2 millió EUR összegű induló alaptőkével. A társaság szintén jelentős mértékű, 3 millió EUR és 5,759 millió EUR adósságot is felhalmozott. A VSL EBITDA értéke negatív volt. A Belgiumtól érkező egyéb információk hiányában tehát a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a VSL a többségi részvényesétől származó rendszeres hozzájárulások ellenére nehéz pénzügyi helyzetben volt. A Bizottság úgy véli, hogy a fent említett számviteli információk ismeretében a VSL a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) (16) a hitel nyújtásakor CCC hitelminősítéssel rendelkezett. |
| --- | --- |

(98)

Belgium emellett egy 2009 nyarán történt számítógépes összeomlás miatt nem tudott 2009. augusztus 31-én, a hitel nyújtásának időpontjában közbenső mérleget készíteni a társaságról a Bizottság számára. A társaság 2009. augusztus 31-i pénzügyi helyzetére vonatkozó információk hiányában a Bizottság a 2009. december 31-i adatokat használta. A VSL-nek ebben az időpontban 2 millió EUR vesztesége volt 2 millió EUR összegű induló alaptőkével. A társaság szintén jelentős mértékű, 3 millió EUR és 5,759 millió EUR adósságot is felhalmozott. A VSL EBITDA értéke negatív volt. A Belgiumtól érkező egyéb információk hiányában tehát a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a VSL a többségi részvényesétől származó rendszeres hozzájárulások ellenére nehéz pénzügyi helyzetben volt. A Bizottság úgy véli, hogy a fent említett számviteli információk ismeretében a VSL a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) (16) a hitel nyújtásakor CCC hitelminősítéssel rendelkezett.

| (99) | A Bizottság megállapítja, hogy a belga hatóságok a 2009. augusztus 31-én odaítélt hitel kamatlábát 4,7 %-ban határozták meg. A referencia-kamatlábról szóló közlemény további 400 bázispont hozzáadását írja elő az 1,77 %-os (17), a hitel nyújtásakor Belgiumban érvényben lévő kamatlábhoz olyan hitelek esetében, amelyeket CCC hitelminősítéssel és magas szintű biztosítékkal rendelkező társaságoknak nyújtanak, így a végső kamatláb 5,77 % (1,77 % + 400 bázispont). |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság megállapítja, hogy a belga hatóságok a 2009. augusztus 31-én odaítélt hitel kamatlábát 4,7 %-ban határozták meg. A referencia-kamatlábról szóló közlemény további 400 bázispont hozzáadását írja elő az 1,77 %-os (17), a hitel nyújtásakor Belgiumban érvényben lévő kamatlábhoz olyan hitelek esetében, amelyeket CCC hitelminősítéssel és magas szintű biztosítékkal rendelkező társaságoknak nyújtanak, így a végső kamatláb 5,77 % (1,77 % + 400 bázispont).

| (100) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2009. augusztus 31-én odaítélt hitelt terhelő, a (SOGEPA által képviselt) Vallon Régió által hét évre meghatározott 4,7 %-os kamatláb alatta maradt a közlemény által megállapított 5,77 %-os küszöbértéknek, ezért arra a következtetésre jut, hogy a hitel támogatási elemet is tartalmazott a VSL javára. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2009. augusztus 31-én odaítélt hitelt terhelő, a (SOGEPA által képviselt) Vallon Régió által hét évre meghatározott 4,7 %-os kamatláb alatta maradt a közlemény által megállapított 5,77 %-os küszöbértéknek, ezért arra a következtetésre jut, hogy a hitel támogatási elemet is tartalmazott a VSL javára.

| (101) | A támogatás 1,07 %, vagyis a két kamatláb különbsége (5,77 %–4,7 %), évi 16 050 EUR. |
| --- | --- |

(101)

A támogatás 1,07 %, vagyis a két kamatláb különbsége (5,77 %–4,7 %), évi 16 050 EUR.

6. intézkedés: 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció

| (102) | A Bizottság aggályai az intézkedés állítólagos egyenrangú (pari passu) jellegére vonatkoztak, illetve végső soron az intézkedésnek a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésére, köszönhetően egyrészt a társaság a tőkeinjekció időpontjában fennálló gazdasági és pénzügyi helyzetének, másrészt annak, hogy a belga hatóságok az intézkedés érvényességének igazolására igen kevés dokumentumot készítettek. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság aggályai az intézkedés állítólagos egyenrangú (pari passu) jellegére vonatkoztak, illetve végső soron az intézkedésnek a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésére, köszönhetően egyrészt a társaság a tőkeinjekció időpontjában fennálló gazdasági és pénzügyi helyzetének, másrészt annak, hogy a belga hatóságok az intézkedés érvényességének igazolására igen kevés dokumentumot készítettek.

| (103) | A belga hatóságok észrevételeikben úgy érvelnek, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat egy befektetés utólagos jövedelmezőségére egy intézkedés állami támogatásként való besorolása során. Azt is hozzáteszik, hogy habár a Régió nem volt részvényes, de jelentős hitelezőként érdeke volt a VSL tevékenységének támogatása (lásd a 4. intézkedést). |
| --- | --- |

(103)

A belga hatóságok észrevételeikben úgy érvelnek, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat egy befektetés utólagos jövedelmezőségére egy intézkedés állami támogatásként való besorolása során. Azt is hozzáteszik, hogy habár a Régió nem volt részvényes, de jelentős hitelezőként érdeke volt a VSL tevékenységének támogatása (lásd a 4. intézkedést).

| (104) | A Bizottság megállapítja, hogy míg a Vallon Régió új pénzzel, addig a CFC adóssággal járult hozzá a társasághoz, amely a saját leányvállalatához kapcsolódóan állt fenn. A belga hatóságok állításával ellentétben a Régió 2011. március 17-i intervenciója nem ugyanakkor történt, mint a részvényes CFC intervenciója. Ez utóbbi 5,2 millió EUR összegű intervenciója számos előleg kifizetését is magában foglalta a 2009. május 25. és 2011. március 29. közötti időszakban. A Vallon Régió és a CFC továbbá nem ugyanabban a helyzetben voltak, illetve nem ugyanazokat a kockázatokat vállalták. A Vallon Régió ezen intézkedést megelőzően nem volt a VSL részvényese. A CFC ezzel szemben a VSL részvényese volt, és érdeke fűződött a társaság fellendítéséhez, vagy legalább a veszteségei csökkentéséhez. A Bizottság ebből kifolyólag úgy véli, hogy a tőkeinjekció nem tekinthető egyenrangúnak (pari passu). |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megállapítja, hogy míg a Vallon Régió új pénzzel, addig a CFC adóssággal járult hozzá a társasághoz, amely a saját leányvállalatához kapcsolódóan állt fenn. A belga hatóságok állításával ellentétben a Régió 2011. március 17-i intervenciója nem ugyanakkor történt, mint a részvényes CFC intervenciója. Ez utóbbi 5,2 millió EUR összegű intervenciója számos előleg kifizetését is magában foglalta a 2009. május 25. és 2011. március 29. közötti időszakban. A Vallon Régió és a CFC továbbá nem ugyanabban a helyzetben voltak, illetve nem ugyanazokat a kockázatokat vállalták. A Vallon Régió ezen intézkedést megelőzően nem volt a VSL részvényese. A CFC ezzel szemben a VSL részvényese volt, és érdeke fűződött a társaság fellendítéséhez, vagy legalább a veszteségei csökkentéséhez. A Bizottság ebből kifolyólag úgy véli, hogy a tőkeinjekció nem tekinthető egyenrangúnak (pari passu).

| (105) | Az, hogy a Vallon Régió két évvel korábban hitelt nyújtott, nem elég annak alátámasztásához, hogy a tőkeinjekció óvatos beavatkozás volt. Ezen túlmenően az, hogy a Vallon Régió egyrészt 280 000 EUR kezdeti összegű adóssággal rendelkezett – amely jóllehet nyilvánvalóan alacsonyabb volt a tőkeinjekció idejében, mivel a belga hatóságok kiemelték, hogy ezt az adósságot a VSL 2008. október 5-től kezdődően 35 000 EUR összegű éves részletekben visszafizette –, másrészt 2009-ben 1,5 millió EUR összegű hitelt biztosított, nem igazolja egy folyamatosan romló pénzügyi helyzettel rendelkező társaságba történő újabb 1,5 millió EUR összegű befektetés óvatos jellegét (lásd az 5.2.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(105)

Az, hogy a Vallon Régió két évvel korábban hitelt nyújtott, nem elég annak alátámasztásához, hogy a tőkeinjekció óvatos beavatkozás volt. Ezen túlmenően az, hogy a Vallon Régió egyrészt 280 000 EUR kezdeti összegű adóssággal rendelkezett – amely jóllehet nyilvánvalóan alacsonyabb volt a tőkeinjekció idejében, mivel a belga hatóságok kiemelték, hogy ezt az adósságot a VSL 2008. október 5-től kezdődően 35 000 EUR összegű éves részletekben visszafizette –, másrészt 2009-ben 1,5 millió EUR összegű hitelt biztosított, nem igazolja egy folyamatosan romló pénzügyi helyzettel rendelkező társaságba történő újabb 1,5 millió EUR összegű befektetés óvatos jellegét (lásd az 5.2.1. szakaszt).

| (106) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a tőkeinjekciót nem egy üzleti terv, hanem egy egyszerű, egyoldalas pénzügyi előrejelzés alapján döntötték el. Ez nem szolgál magyarázattal arra vonatkozóan, hogy a társaság hogyan szándékozott elérni a fellendülést, és arra sem, hogy milyen javadalmazást szándékozott nyújtani a tőkét szolgáltató alanynak, vagyis a Vallon Régiónak. A 2008–2009-es pénzügyi év már igazolta, hogy a társaság nehéz gazdasági és pénzügyi helyzetben volt (lásd a 4. intézkedést). Pusztán a forgalom növekedése önmagában és önmagától nem igazolja az 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekciót más kritériumok figyelembevétele, például az EBITDA vagy a társaság eladósodottsági szintje nélkül. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a tőkeinjekciót nem egy üzleti terv, hanem egy egyszerű, egyoldalas pénzügyi előrejelzés alapján döntötték el. Ez nem szolgál magyarázattal arra vonatkozóan, hogy a társaság hogyan szándékozott elérni a fellendülést, és arra sem, hogy milyen javadalmazást szándékozott nyújtani a tőkét szolgáltató alanynak, vagyis a Vallon Régiónak. A 2008–2009-es pénzügyi év már igazolta, hogy a társaság nehéz gazdasági és pénzügyi helyzetben volt (lásd a 4. intézkedést). Pusztán a forgalom növekedése önmagában és önmagától nem igazolja az 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekciót más kritériumok figyelembevétele, például az EBITDA vagy a társaság eladósodottsági szintje nélkül.

| (107) | Ebből következően a tőkeinjekció nem tekinthető egy piacgazdasági befektető magatartásával megegyezőnek. Az 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció egészét támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(107)

Ebből következően a tőkeinjekció nem tekinthető egy piacgazdasági befektető magatartásával megegyezőnek. Az 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció egészét támogatásnak kell tekinteni.

7. intézkedés: Előzetes csekély összegű támogatás

| (108) | A VSL számára nyújtott összesen 197 503,04 EUR összegű előnyök csoportosulnak a 7. intézkedésben. A Bizottság úgy gondolja, hogy az 1407/2013/EU bizottsági rendelet (18) hatálybalépését követően ezeket úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételt, ezért nem minősülnek támogatásnak. A 7. cikk kimondja, hogy a rendelet abban az esetben vonatkozik a hatálybalépése előtt nyújtott támogatásra, ha a támogatás teljesíti a rendeletben meghatározott valamennyi feltételt. |
| --- | --- |

(108)

A VSL számára nyújtott összesen 197 503,04 EUR összegű előnyök csoportosulnak a 7. intézkedésben. A Bizottság úgy gondolja, hogy az 1407/2013/EU bizottsági rendelet (18) hatálybalépését követően ezeket úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételt, ezért nem minősülnek támogatásnak. A 7. cikk kimondja, hogy a rendelet abban az esetben vonatkozik a hatálybalépése előtt nyújtott támogatásra, ha a támogatás teljesíti a rendeletben meghatározott valamennyi feltételt.

| (109) | A kedvezményezett nem olyan társaság, amelynek ágazati tevékenysége az első cikkben foglalt kivételek közé tartozik. A fent említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a belga hatóságok megerősítették, hogy a Régió által odaítélt intézkedések teljes összege bármely három pénzügyi év időszakában nem haladta meg a 200 000 EUR összegű felső határt. A rendelet 6. cikkében foglalt ellenőrzést a SOGEPA végezte. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedések teljesítik a rendelet szerinti feltételeket. Ezen túlmenően a formájukból (támogatás) adódóan a szóban forgó intézkedések a rendelet 4. cikke értelmében átláthatónak minősülnek. Végül az előző rendelettel ellentétben ez a rendelet nem zárja ki a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára a csekély összegű támogatás nyújtását. |
| --- | --- |

(109)

A kedvezményezett nem olyan társaság, amelynek ágazati tevékenysége az első cikkben foglalt kivételek közé tartozik. A fent említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a belga hatóságok megerősítették, hogy a Régió által odaítélt intézkedések teljes összege bármely három pénzügyi év időszakában nem haladta meg a 200 000 EUR összegű felső határt. A rendelet 6. cikkében foglalt ellenőrzést a SOGEPA végezte. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedések teljesítik a rendelet szerinti feltételeket. Ezen túlmenően a formájukból (támogatás) adódóan a szóban forgó intézkedések a rendelet 4. cikke értelmében átláthatónak minősülnek. Végül az előző rendelettel ellentétben ez a rendelet nem zárja ki a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára a csekély összegű támogatás nyújtását.

| (110) | Ebből adódóan a szóban forgó intézkedéseket úgy tekintik, hogy nem teljesítik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételt, ezért nem minősülnek támogatásnak. |
| --- | --- |

(110)

Ebből adódóan a szóban forgó intézkedéseket úgy tekintik, hogy nem teljesítik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételt, ezért nem minősülnek támogatásnak.

8. intézkedés: A VSL épületeinek a Cristal Park projekt keretében végzett mentesítése és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL által történő díjmentes használata

| (111) | A Bizottság a VSL-nek tulajdonítható mentesítési költségek értékelését övező bizonytalanságok miatt kételkedik abban, hogy az SPAQuE által megvásárolt földek és épületek eladási ára, 2 040 000 EUR, valójában piaci ár volt. A Bizottság az SPAQuE egyes épületeinek a VSL által történő díjmentes használatát is kétségbe vonta. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság a VSL-nek tulajdonítható mentesítési költségek értékelését övező bizonytalanságok miatt kételkedik abban, hogy az SPAQuE által megvásárolt földek és épületek eladási ára, 2 040 000 EUR, valójában piaci ár volt. A Bizottság az SPAQuE egyes épületeinek a VSL által történő díjmentes használatát is kétségbe vonta.

| (112) | A Bizottság az alábbi eseménysorozatot tárta fel:






  — | 2011. április: Az Antea Group egy „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats” című dokumentumot készített, mely részletesen ismerteti a talajszennyezést és megállapítja annak helyszínét. |
| --- | --- | --- |

(112)

A Bizottság az alábbi eseménysorozatot tárta fel:

—

2011. április: Az Antea Group egy „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats” című dokumentumot készített, mely részletesen ismerteti a talajszennyezést és megállapítja annak helyszínét.

| — | 2011. december: a 2011. évi feljegyzés elkészítése a célból, hogy „megoldást találjanak a jelenleg a Val Saint-Lambert (VSL SA) tulajdonában lévő telkek és egyes épületek kármentesítésére”. A kár- és szennyezésmentesítési munkálatokat körülbelül 7,5 millió EUR-ra becsülték. |
| --- | --- |

—

2011. december: a 2011. évi feljegyzés elkészítése a célból, hogy „megoldást találjanak a jelenleg a Val Saint-Lambert (VSL SA) tulajdonában lévő telkek és egyes épületek kármentesítésére”. A kár- és szennyezésmentesítési munkálatokat körülbelül 7,5 millió EUR-ra becsülték.

| — | 2012. augusztus: a jóváhagyott szakértő, a Geolys 2012. augusztus 23-án kelt jelentése, mely egy egyoldalas levélből áll, és az alábbiakat tartalmazza: „Ez az értékelés kizárólag az Antea előzetes tanulmányára (2011. március) és az alábbi feltételezésekre épül: ...”. A kármentesítési költségeket 219 740 EUR-ra becsülte. |
| --- | --- |

—

2012. augusztus: a jóváhagyott szakértő, a Geolys 2012. augusztus 23-án kelt jelentése, mely egy egyoldalas levélből áll, és az alábbiakat tartalmazza: „Ez az értékelés kizárólag az Antea előzetes tanulmányára (2011. március) és az alábbi feltételezésekre épül: ...”. A kármentesítési költségeket 219 740 EUR-ra becsülte.

| — | 2012. december: az SPAQuE (a független tanácsadó Cushman & Wakefield által felbecsült) 2 040 000 EUR mínusz 220 000 EUR mentesítési költségért, vagyis 1 820 000 EUR-ért megvásárolta az épületeket. A SPAQuE ugyanekkor egy már előkészített, de alá nem írt megállapodással odaítélte Seraing városának a vételi opciót ugyanezekre az épületekre 2 090 000 EUR-ért. Seraing egy szintén előkészített, de alá nem írt második megállapodásban vállalta, hogy ezt az opciót a SPECI számára átruházza. |
| --- | --- |

—

2012. december: az SPAQuE (a független tanácsadó Cushman & Wakefield által felbecsült) 2 040 000 EUR mínusz 220 000 EUR mentesítési költségért, vagyis 1 820 000 EUR-ért megvásárolta az épületeket. A SPAQuE ugyanekkor egy már előkészített, de alá nem írt megállapodással odaítélte Seraing városának a vételi opciót ugyanezekre az épületekre 2 090 000 EUR-ért. Seraing egy szintén előkészített, de alá nem írt második megállapodásban vállalta, hogy ezt az opciót a SPECI számára átruházza.

| — | 2014. január: a belga hatóságok tájékoztatják a Bizottságot, hogy a kár- és szennyezésmentesítési munkálatok még nem kezdődtek meg, és az SPAQuE még mindig a telephely szennyezettségének besorolási tanulmányán dolgozik. |
| --- | --- |

—

2014. január: a belga hatóságok tájékoztatják a Bizottságot, hogy a kár- és szennyezésmentesítési munkálatok még nem kezdődtek meg, és az SPAQuE még mindig a telephely szennyezettségének besorolási tanulmányán dolgozik.

| (113) | A Bizottság tehát két olyan dokumentummal szembesül, amelyekben eltérő mentesítési költségeket jelölnek meg az értékelések. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság tehát két olyan dokumentummal szembesül, amelyekben eltérő mentesítési költségeket jelölnek meg az értékelések.

| (114) | A belga hatóságok az alábbi érveket hozták fel a 2011. decemberi feljegyzés figyelmen kívül hagyása mellett. Először is úgy vélik, hogy a feljegyzés nem a kár- és szennyezésmentesítési költségekre vonatkozik, amelyek a telephely jelenlegi ipari célú felhasználásának biztosításához szükségesek lennének, hanem inkább a telephely tervezett felhasználásának megfelelően a háztartási cikkekre, díszítésre és szabadidőre összpontosító kereskedelmi témájú falu fejlesztésére. Szerintük a feljegyzés csupán egy belső feljegyzés, amelyet nem egy feljogosított szakértő készített, és amely részben az SPAQuE-nek el nem adott telkekre is vonatkozik. A belga hatóságok végezetül tisztázzák, hogy a feljegyzés egy felmérésre épül, amely kizárólag a szennyezés lehetséges jelenlétének igazolásából és annak ismertetéséből állt. A feljegyzés azt is megállapítja, hogy a besorolási tanulmány (19) elkészítése még folyamatban van. |
| --- | --- |

(114)

A belga hatóságok az alábbi érveket hozták fel a 2011. decemberi feljegyzés figyelmen kívül hagyása mellett. Először is úgy vélik, hogy a feljegyzés nem a kár- és szennyezésmentesítési költségekre vonatkozik, amelyek a telephely jelenlegi ipari célú felhasználásának biztosításához szükségesek lennének, hanem inkább a telephely tervezett felhasználásának megfelelően a háztartási cikkekre, díszítésre és szabadidőre összpontosító kereskedelmi témájú falu fejlesztésére. Szerintük a feljegyzés csupán egy belső feljegyzés, amelyet nem egy feljogosított szakértő készített, és amely részben az SPAQuE-nek el nem adott telkekre is vonatkozik. A belga hatóságok végezetül tisztázzák, hogy a feljegyzés egy felmérésre épül, amely kizárólag a szennyezés lehetséges jelenlétének igazolásából és annak ismertetéséből állt. A feljegyzés azt is megállapítja, hogy a besorolási tanulmány (19) elkészítése még folyamatban van.

| (115) | A belga hatóságok továbbá fenntartják, hogy a 2011. decemberi feljegyzésben említett épületek nem azonosíthatók, illetve kifejtik, hogy az épületek kb. 67 000 m2 kiterjedésű teljes területe nagyobb a 2012. december 13-i adásvételi szerződésben megjelölt épületek teljes területénél (50 299 m2). Véleményük szerint a 17 000 m2 különbség igazolja az alacsonyabb mentesítési költségeket. A belga hatóságok azt is kiemelték, hogy az előző ipari telephely magját, vagyis a 18-as, 19-es, 22-es és 22A épületeket kihagyták az SPAQuE számára történő értékesítésből, ezért azok továbbra is a VSL tulajdonát képezik. Azt is állítják, hogy ezek az épületek adtak otthont a szennyező ipari tevékenységnek. |
| --- | --- |

(115)

A belga hatóságok továbbá fenntartják, hogy a 2011. decemberi feljegyzésben említett épületek nem azonosíthatók, illetve kifejtik, hogy az épületek kb. 67 000 m2 kiterjedésű teljes területe nagyobb a 2012. december 13-i adásvételi szerződésben megjelölt épületek teljes területénél (50 299 m2). Véleményük szerint a 17 000 m2 különbség igazolja az alacsonyabb mentesítési költségeket. A belga hatóságok azt is kiemelték, hogy az előző ipari telephely magját, vagyis a 18-as, 19-es, 22-es és 22A épületeket kihagyták az SPAQuE számára történő értékesítésből, ezért azok továbbra is a VSL tulajdonát képezik. Azt is állítják, hogy ezek az épületek adtak otthont a szennyező ipari tevékenységnek.

| (116) | A Bizottság először megállapítja, hogy az eladási árat egy független tanácsadó cég becsülte fel 2012 májusában. Ez a becslés 2 090 000 EUR összegű árat állapított meg. A jelentés azt is kimondja, hogy a szennyezésmentesítési költségeket akkoriban a telephely aktuális tulajdonosa által megbízott szakértő tanácsadó becsülte fel. A szennyezésmentesítési költségeket tehát egy független szakértő cég, a Geolys is felbecsülte. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság először megállapítja, hogy az eladási árat egy független tanácsadó cég becsülte fel 2012 májusában. Ez a becslés 2 090 000 EUR összegű árat állapított meg. A jelentés azt is kimondja, hogy a szennyezésmentesítési költségeket akkoriban a telephely aktuális tulajdonosa által megbízott szakértő tanácsadó becsülte fel. A szennyezésmentesítési költségeket tehát egy független szakértő cég, a Geolys is felbecsülte.

| (117) | 2014. május 23-án kelt válaszukban a belga hatóságok megerősítették, hogy a Geolys-jelentésben értékelt földek és épületek voltak azok, amelyek a 2012. december 13-i értékesítés alanyai voltak. A belga hatóságok továbbá hangsúlyozták, hogy a történelmi szennyezés esetében és a szennyezett földeknek és épületeknek a helyi fejlesztési tervekben feltüntetett rendeltetésszerű használata alapján a vonatkozó vallon jogszabályok korlátozzák az szennyezett földek és épületek tulajdonosai kötelezettségeinek mértékét. Ezért csak a telephely azon szennyezésmentesítési költségeit kell figyelembe venni és a föld és épület értékéből levonni, amelyekkel a telephely az eladása pillanatában a rendeltetésszerű használatának megfelelő – jelen esetben ipari célra alkalmas – állapotba visszaállítható. A Bizottság megállapítja, hogy a Geolys levele kifejezetten kimondja, hogy a költségeket a telephely ipari célú felhasználására tekintettel állapították meg. |
| --- | --- |

(117)

2014. május 23-án kelt válaszukban a belga hatóságok megerősítették, hogy a Geolys-jelentésben értékelt földek és épületek voltak azok, amelyek a 2012. december 13-i értékesítés alanyai voltak. A belga hatóságok továbbá hangsúlyozták, hogy a történelmi szennyezés esetében és a szennyezett földeknek és épületeknek a helyi fejlesztési tervekben feltüntetett rendeltetésszerű használata alapján a vonatkozó vallon jogszabályok korlátozzák az szennyezett földek és épületek tulajdonosai kötelezettségeinek mértékét. Ezért csak a telephely azon szennyezésmentesítési költségeit kell figyelembe venni és a föld és épület értékéből levonni, amelyekkel a telephely az eladása pillanatában a rendeltetésszerű használatának megfelelő – jelen esetben ipari célra alkalmas – állapotba visszaállítható. A Bizottság megállapítja, hogy a Geolys levele kifejezetten kimondja, hogy a költségeket a telephely ipari célú felhasználására tekintettel állapították meg.

| (118) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az ár, amelyért a VSL eladta az épületeket az SPAQuE-nek (amely megegyezik a szakértő által meghatározott eladási árral, csökkentve a Geolys által becsült szennyezésmentesítési költségekkel), piaci árnak minősül, és nem tartalmaz támogatási elemet. |
| --- | --- |

(118)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az ár, amelyért a VSL eladta az épületeket az SPAQuE-nek (amely megegyezik a szakértő által meghatározott eladási árral, csökkentve a Geolys által becsült szennyezésmentesítési költségekkel), piaci árnak minősül, és nem tartalmaz támogatási elemet.

| (119) | A belga hatóságok igazolták egyes épületeknek az SPAQuE általi díjmentes biztosítását azzal, hogy elismerték a VSL elkötelezettségét az SPAQuE-vel való együttműködésre abban, hogy minden hasznos és szükséges információt biztosít a telephelyen elvégzendő felújítási és mentesítési munkálatokról. |
| --- | --- |

(119)

A belga hatóságok igazolták egyes épületeknek az SPAQuE általi díjmentes biztosítását azzal, hogy elismerték a VSL elkötelezettségét az SPAQuE-vel való együttműködésre abban, hogy minden hasznos és szükséges információt biztosít a telephelyen elvégzendő felújítási és mentesítési munkálatokról.

| (120) | Először a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok az észrevételeikben azt állították, hogy az épületek a SPECI-hez tartoznak. Az épületek díjmentes biztosításáról szóló megállapodást azonban az SPAQuE és a VSL írta alá; a SPECI nem volt részes fél ebben a megállapodásban. A belga hatóságok továbbá nem bizonyították, hogy a SPECI volt az épületek tulajdonosa. |
| --- | --- |

(120)

Először a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok az észrevételeikben azt állították, hogy az épületek a SPECI-hez tartoznak. Az épületek díjmentes biztosításáról szóló megállapodást azonban az SPAQuE és a VSL írta alá; a SPECI nem volt részes fél ebben a megállapodásban. A belga hatóságok továbbá nem bizonyították, hogy a SPECI volt az épületek tulajdonosa.

| (121) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy ezt az indoklást nem támasztja alá semmilyen bizonyíték, amely azt vizsgálná, hogy a bérleti díj mértéke – amelyről az SPAQuE által önkéntesen lemondott – megegyezett-e a VSL vállalásával. A belga hatóságok semmilyen információt nem szolgáltattak e vállalás végrehajtásának módszereiről vagy hatékonyságáról. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy ezt az indoklást nem támasztja alá semmilyen bizonyíték, amely azt vizsgálná, hogy a bérleti díj mértéke – amelyről az SPAQuE által önkéntesen lemondott – megegyezett-e a VSL vállalásával. A belga hatóságok semmilyen információt nem szolgáltattak e vállalás végrehajtásának módszereiről vagy hatékonyságáról.

| (122) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a telkeknek a Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról szóló, 2012. december 11-én aláírt megállapodásban említett díjmentes biztosítása előnyhöz juttatta a VSL-t. |
| --- | --- |

(122)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a telkeknek a Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról szóló, 2012. december 11-én aláírt megállapodásban említett díjmentes biztosítása előnyhöz juttatta a VSL-t.

| (123) | A támogatás összege megegyezik annak a bérleti díjnak az összegével, amelyet a VSL-nek piaci bérleti feltételek mellett meg kellett volna fizetnie. Ezt az összeget az illetékes belga hatóságok (Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines – ACED) által meghatározott telekkönyvi (indexált) bevétel alapján kell kiszámítani minden egyes bérelt épületre és a teljes bérleti időszakra. A telekkönyvi (indexált) bevételt úgy határozzák meg, hogy tükrözze azt az áltagos nettó bevételt, amelyet egy ingatlan a tulajdonosának hoz egy évben, figyelembe véve az ingatlanbérleti piacot, és a Bizottság ezért úgy véli, hogy ez ésszerű alapot szolgáltat a szóban forgó eszközök bérleti értékének felbecsléséhez. A visszafizettetési eljárás keretében a belga hatóságok egy, a Bizottság által jóváhagyott független és erre feljogosított szakértő véleménye alapján bizonyítékot szolgáltathatnak arról, hogy korrigálni kell ezt az összeget azért, hogy figyelembe vehessék a szóban forgó eszközök egyedi jellegzetességeit. |
| --- | --- |

(123)

A támogatás összege megegyezik annak a bérleti díjnak az összegével, amelyet a VSL-nek piaci bérleti feltételek mellett meg kellett volna fizetnie. Ezt az összeget az illetékes belga hatóságok (Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines – ACED) által meghatározott telekkönyvi (indexált) bevétel alapján kell kiszámítani minden egyes bérelt épületre és a teljes bérleti időszakra. A telekkönyvi (indexált) bevételt úgy határozzák meg, hogy tükrözze azt az áltagos nettó bevételt, amelyet egy ingatlan a tulajdonosának hoz egy évben, figyelembe véve az ingatlanbérleti piacot, és a Bizottság ezért úgy véli, hogy ez ésszerű alapot szolgáltat a szóban forgó eszközök bérleti értékének felbecsléséhez. A visszafizettetési eljárás keretében a belga hatóságok egy, a Bizottság által jóváhagyott független és erre feljogosított szakértő véleménye alapján bizonyítékot szolgáltathatnak arról, hogy korrigálni kell ezt az összeget azért, hogy figyelembe vehessék a szóban forgó eszközök egyedi jellegzetességeit.

5.1.5.   A versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (124) | A versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos feltételeket illetően a Bizottság előadja, hogy az Európai Unióban számos kristály- és kristálycikkgyártó van, és ezeket a cikkeket funkcionális kiegészítőkként vagy még gyakrabban dekorációs vagy luxustárgyakként használják. A Belgium által benyújtott információk alapján például az alábbi társaságok rendelkeznek olyan termékpalettával, amely legalább részben hasonlít a VSL kínálatára: Baccarat (Franciaország), Saint-Louis (Franciaország), Lalique (Franciaország), Daum (Franciaország), Arc International (Franciaország), Montbronn (Franciaország) és Bohemian Glassworks (Cseh Köztársaság). A Bizottság megállapítja, hogy az ezen társaságok és más piaci szereplők által gyártott árukkal a tagállamokban kereskednek. |
| --- | --- |

(124)

A versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos feltételeket illetően a Bizottság előadja, hogy az Európai Unióban számos kristály- és kristálycikkgyártó van, és ezeket a cikkeket funkcionális kiegészítőkként vagy még gyakrabban dekorációs vagy luxustárgyakként használják. A Belgium által benyújtott információk alapján például az alábbi társaságok rendelkeznek olyan termékpalettával, amely legalább részben hasonlít a VSL kínálatára: Baccarat (Franciaország), Saint-Louis (Franciaország), Lalique (Franciaország), Daum (Franciaország), Arc International (Franciaország), Montbronn (Franciaország) és Bohemian Glassworks (Cseh Köztársaság). A Bizottság megállapítja, hogy az ezen társaságok és más piaci szereplők által gyártott árukkal a tagállamokban kereskednek.

| (125) | Konkrétan a 3. intézkedéssel (150 000 EUR összegű garancia) és az 5. intézkedéssel (1,5 millió EUR összegű hitel) kapcsolatban bár a támogatás mértékét bizonyos információk hiánya miatt nem lehet pontosan kiszámítani, az a csekély összegű támogatás felső határát nem haladja meg. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez az intézkedés nem tekinthető csekély összegű támogatásnak, és hogy befolyásolja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. A 2008-ban és 2009-ben odaítélt intézkedések nem tekinthetők csekély összegű támogatásnak, mert a 2013. december 31-ig hatályban lévő előző rendelet (20) alapján az ilyen típusú támogatás nem ítélhető oda nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. A CVSL a garancia odaítélésekor csődeljárás alatt állt. A 2014. január 1-jén hatályba lépett új rendelet (21) továbbá az előző rendelethez hasonlóan kizárólag az átlátható támogatási intézkedésekre alkalmazható. A szóban forgó garanciáról azonban ez nem mondható el. A rendelet 4. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint: „A hitelgaranciákból álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a kedvezményezett nem áll kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt...”. Amint azt már a fentiekben is kifejtettük, a CVSL a garancia odaítélésekor csődeljárás alatt állt. A hitelt illetően a 4. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja kimondja, hogy: „A hitelekből álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a kedvezményezett nem áll kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt [...] és legalább a hitel 50 %-ára biztosíték nyújt fedezetet, továbbá a hitel összege 1 000 000 EUR ötéves lejárati idővel, vagy 500 000 EUR tízéves lejárati idővel”. Ebben az esetben ez utóbbi feltételt nem teljesítette a hitel. |
| --- | --- |

(125)

Konkrétan a 3. intézkedéssel (150 000 EUR összegű garancia) és az 5. intézkedéssel (1,5 millió EUR összegű hitel) kapcsolatban bár a támogatás mértékét bizonyos információk hiánya miatt nem lehet pontosan kiszámítani, az a csekély összegű támogatás felső határát nem haladja meg. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez az intézkedés nem tekinthető csekély összegű támogatásnak, és hogy befolyásolja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. A 2008-ban és 2009-ben odaítélt intézkedések nem tekinthetők csekély összegű támogatásnak, mert a 2013. december 31-ig hatályban lévő előző rendelet (20) alapján az ilyen típusú támogatás nem ítélhető oda nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. A CVSL a garancia odaítélésekor csődeljárás alatt állt. A 2014. január 1-jén hatályba lépett új rendelet (21) továbbá az előző rendelethez hasonlóan kizárólag az átlátható támogatási intézkedésekre alkalmazható. A szóban forgó garanciáról azonban ez nem mondható el. A rendelet 4. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint: „A hitelgaranciákból álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a kedvezményezett nem áll kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt...”. Amint azt már a fentiekben is kifejtettük, a CVSL a garancia odaítélésekor csődeljárás alatt állt. A hitelt illetően a 4. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja kimondja, hogy: „A hitelekből álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a kedvezményezett nem áll kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt [...] és legalább a hitel 50 %-ára biztosíték nyújt fedezetet, továbbá a hitel összege 1 000 000 EUR ötéves lejárati idővel, vagy 500 000 EUR tízéves lejárati idővel”. Ebben az esetben ez utóbbi feltételt nem teljesítette a hitel.

| (126) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az állami támogatás fogalma nem követeli meg, hogy a versenytorzulás vagy a kereskedelemre gyakorolt hatás jelentős vagy aktuális legyen. Az, hogy a támogatás mértéke alacsony, vagy a kedvezményezett társaság szerény méretű, önmagában nem zárja ki a versenytorzulást vagy a versenytorzulás veszélyét, feltéve, hogy az ilyen versenytorzulás lehetősége nem pusztán feltételezett. Ebben az esetben a piacnak a (124) preambulumbekezdésben ismertetett jellegéből adódóan ez a lehetőség nem feltételezett. A belga hatóságok szerint körülbelül 40 aktív kristályüzem működik Európában és azon kívül. A Val Saint-Lambert az evőeszközök vagy a dekoráció terén aktív a kristálypiacon. Ha a fogyasztó több hasonló, de különböző márkájú termék közül – például a VSL dekantere vagy egy másik gyár dekantere közül – választhat, és bármelyik ebben az ágazatban tevékenykedő gyártó támogatást kap, az a többiek körében versenytorzuláshoz vezet. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az állami támogatás fogalma nem követeli meg, hogy a versenytorzulás vagy a kereskedelemre gyakorolt hatás jelentős vagy aktuális legyen. Az, hogy a támogatás mértéke alacsony, vagy a kedvezményezett társaság szerény méretű, önmagában nem zárja ki a versenytorzulást vagy a versenytorzulás veszélyét, feltéve, hogy az ilyen versenytorzulás lehetősége nem pusztán feltételezett. Ebben az esetben a piacnak a (124) preambulumbekezdésben ismertetett jellegéből adódóan ez a lehetőség nem feltételezett. A belga hatóságok szerint körülbelül 40 aktív kristályüzem működik Európában és azon kívül. A Val Saint-Lambert az evőeszközök vagy a dekoráció terén aktív a kristálypiacon. Ha a fogyasztó több hasonló, de különböző márkájú termék közül – például a VSL dekantere vagy egy másik gyár dekantere közül – választhat, és bármelyik ebben az ágazatban tevékenykedő gyártó támogatást kap, az a többiek körében versenytorzuláshoz vezet.

| (127) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az összes vizsgált intézkedés – a 7. intézkedés kivételével – olyan támogatásnak minősül, amely valószínűleg hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az összes vizsgált intézkedés – a 7. intézkedés kivételével – olyan támogatásnak minősül, amely valószínűleg hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre.

A támogatás meglétére vonatkozó következtetés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (128) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az összes vizsgált intézkedés – a 7. intézkedés és a VSL épületeinek az SPAQuE részére történő értékesítése (8. intézkedés része) kivételével – az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az összes vizsgált intézkedés – a 7. intézkedés és a VSL épületeinek az SPAQuE részére történő értékesítése (8. intézkedés része) kivételével – az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül.

5.2.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (129) | Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalma sem nem abszolút érvényű, sem nem feltétel nélküli. Különösen az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése olyan jogalapot alkot, amelyek által egyes támogatási intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal. Ebben az esetben elemezni kell a vizsgált intézkedéseket annak megállapítása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján összeegyeztethetőnek tekinthetők-e a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megjelölt kritériumoknak megfelelően. Ehhez először azt kell megállapítani, hogy a CVSL és a VSL meddig tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(129)

Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalma sem nem abszolút érvényű, sem nem feltétel nélküli. Különösen az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése olyan jogalapot alkot, amelyek által egyes támogatási intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal. Ebben az esetben elemezni kell a vizsgált intézkedéseket annak megállapítása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján összeegyeztethetőnek tekinthetők-e a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megjelölt kritériumoknak megfelelően. Ehhez először azt kell megállapítani, hogy a CVSL és a VSL meddig tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

| (130) | A 2008 szeptemberében odaítélt 3. intézkedés vonatkozásában emellett a VSL-nek az ezen intézkedés odaítélésével kapcsolatos előnyökben részesülésének kiderítése érdekében azt is meg kell állapítani, hogy fennállt-e a gazdasági folytonosság a csődbe jutott CVSL és a VSL-t megalapító vevőknek eladott tevékenységek között. Az elemzés eredményei hatással vannak a 3. és az 1. intézkedés összeegyeztethetőségének elemzésére. |
| --- | --- |

(130)

A 2008 szeptemberében odaítélt 3. intézkedés vonatkozásában emellett a VSL-nek az ezen intézkedés odaítélésével kapcsolatos előnyökben részesülésének kiderítése érdekében azt is meg kell állapítani, hogy fennállt-e a gazdasági folytonosság a csődbe jutott CVSL és a VSL-t megalapító vevőknek eladott tevékenységek között. Az elemzés eredményei hatással vannak a 3. és az 1. intézkedés összeegyeztethetőségének elemzésére.

5.2.1.   A VSL és a CVSL iránymutatás szerinti támogathatósága

| (131) | Először azt kell megállapítani, hogy a CVSL és a VSL meddig tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(131)

Először azt kell megállapítani, hogy a CVSL és a VSL meddig tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

| (132) | A belga hatóságok észrevételeikben nem kifogásolják, hogy a CVSL a garancia 2008 szeptemberében történő odaítélésekor (3. intézkedés) nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, de véleményük szerint ez az intervenció a CVSL-nek, és nem a VSL-nek kedvezett. |
| --- | --- |

(132)

A belga hatóságok észrevételeikben nem kifogásolják, hogy a CVSL a garancia 2008 szeptemberében történő odaítélésekor (3. intézkedés) nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, de véleményük szerint ez az intervenció a CVSL-nek, és nem a VSL-nek kedvezett.

| (133) | Ezenfelül úgy vélik, hogy a VSL csak 2012. február 8-a, vagyis a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásának időpontját követően tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Az ezt megelőző időszakban szerintük a VSL nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, mert a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. és 11. pontjának és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának megfelelően a VSL egy újonnan alapított társaság volt, és a többségi részvényesének, a CFC-nek a feltétel nélküli támogatását élvezte. |
| --- | --- |

(133)

Ezenfelül úgy vélik, hogy a VSL csak 2012. február 8-a, vagyis a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásának időpontját követően tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Az ezt megelőző időszakban szerintük a VSL nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, mert a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. és 11. pontjának és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának megfelelően a VSL egy újonnan alapított társaság volt, és a többségi részvényesének, a CFC-nek a feltétel nélküli támogatását élvezte.

| (134) | A Bizottság megállapítja, hogy a 3. intézkedés odaítélésekor a CVSL már a 2008. augusztus 11-i ítélet óta csődbe ment társaságnak számított. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság megállapítja, hogy a 3. intézkedés odaítélésekor a CVSL már a 2008. augusztus 11-i ítélet óta csődbe ment társaságnak számított.

| (135) | Az 5., 6. és 8. intézkedést illetően a belga hatóságok a Saab határozatra (22) hivatkoznak annak igazolása érdekében, hogy a VSL nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A hatóságok egy beszámolókat tartalmazó jegyzéket készítettek – amely tartalmazta a VSL és többségi részvényese, a CFC közötti pénzforgalmat – annak bizonyítására, hogy a CFC magatartása a General Motors magatartásához hasonlítható, amely továbbra is tőkeinjekciókkal és likviditással támogatta a leányvállalatát (Saab) a veszteségei fedezése érdekében, aminek következtében a Bizottság kizárta annak a lehetőségét, hogy a Saab az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült (lásd a határozat (59) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(135)

Az 5., 6. és 8. intézkedést illetően a belga hatóságok a Saab határozatra (22) hivatkoznak annak igazolása érdekében, hogy a VSL nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A hatóságok egy beszámolókat tartalmazó jegyzéket készítettek – amely tartalmazta a VSL és többségi részvényese, a CFC közötti pénzforgalmat – annak bizonyítására, hogy a CFC magatartása a General Motors magatartásához hasonlítható, amely továbbra is tőkeinjekciókkal és likviditással támogatta a leányvállalatát (Saab) a veszteségei fedezése érdekében, aminek következtében a Bizottság kizárta annak a lehetőségét, hogy a Saab az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült (lásd a határozat (59) preambulumbekezdését).

| (136) | 2009. május 25-e óta az átadáskor átruházott tőkén felül a CFC több mint 8 millió EUR tőkét injektált a társaságba, amellyel bizonyította, hogy a VSL a CVSL eszközei felszámolását követő kezdeti időszakban a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 12. és 13. pontja alapján nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Ezen időszak alatt a VSL többségi részvényese képes volt rendszeres hozzájárulásokkal támogatni a VSL-t, így bizonyítva, hogy a VSL nehézségeit fedezni tudta a többségi részvényese. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a VSL 2009 januárjától 2012 februárjáig nem teljesítette az iránymutatás értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó kritériumokat. |
| --- | --- |

(136)

2009. május 25-e óta az átadáskor átruházott tőkén felül a CFC több mint 8 millió EUR tőkét injektált a társaságba, amellyel bizonyította, hogy a VSL a CVSL eszközei felszámolását követő kezdeti időszakban a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 12. és 13. pontja alapján nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Ezen időszak alatt a VSL többségi részvényese képes volt rendszeres hozzájárulásokkal támogatni a VSL-t, így bizonyítva, hogy a VSL nehézségeit fedezni tudta a többségi részvényese. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a VSL 2009 januárjától 2012 februárjáig nem teljesítette az iránymutatás értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó kritériumokat.

| (137) | A VSL ugyanakkor 2012 februárja óta további fizetésképtelenségi eljáráson esett át. A belga hatóságok emellett bebizonyították, hogy a CFC már nem volt képes tovább támogatni a leányvállalatát úgy, ahogy azt addig tette. Az eljárás megindításáról szóló határozat megállapította, hogy a CFC likviditása 1,26 millió EUR volt, és ebből kifolyólag egy ezzel megegyező összeg (a megmentéséhez szükséges minimális összeg) átruházása a VSL-re majdnem az összes forrását felemésztette volna. Tehát a VSL-t a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontjának c) alpontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni attól a ponttól kezdődően, hogy a megmentési támogatást (1. intézkedés) 2012 áprilisában odaítélték neki. |
| --- | --- |

(137)

A VSL ugyanakkor 2012 februárja óta további fizetésképtelenségi eljáráson esett át. A belga hatóságok emellett bebizonyították, hogy a CFC már nem volt képes tovább támogatni a leányvállalatát úgy, ahogy azt addig tette. Az eljárás megindításáról szóló határozat megállapította, hogy a CFC likviditása 1,26 millió EUR volt, és ebből kifolyólag egy ezzel megegyező összeg (a megmentéséhez szükséges minimális összeg) átruházása a VSL-re majdnem az összes forrását felemésztette volna. Tehát a VSL-t a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontjának c) alpontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni attól a ponttól kezdődően, hogy a megmentési támogatást (1. intézkedés) 2012 áprilisában odaítélték neki.

| (138) | Összegzésül a Bizottság úgy véli, hogy a CVSL 2008. augusztus 11-től (amikor fizetésképtelennek nyilvánították) 2008. november végéig (a VSL megalapításáig) számított nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A VSL-t 2012. február 9-től (a fizetésképtelenségi eljárás kezdete) a 2013. október 14-i ítéletig (a fizetésképtelenség megállapítása) kell nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(138)

Összegzésül a Bizottság úgy véli, hogy a CVSL 2008. augusztus 11-től (amikor fizetésképtelennek nyilvánították) 2008. november végéig (a VSL megalapításáig) számított nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A VSL-t 2012. február 9-től (a fizetésképtelenségi eljárás kezdete) a 2013. október 14-i ítéletig (a fizetésképtelenség megállapítása) kell nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinteni.

| (139) | Tehát a CVSL és a VSL az 1. és a 3. intézkedés odaítélésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak számított. Ebből következően elemzést kell végezni az összeegyeztethetőségükről az iránymutatás alapján. |
| --- | --- |

(139)

Tehát a CVSL és a VSL az 1. és a 3. intézkedés odaítélésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak számított. Ebből következően elemzést kell végezni az összeegyeztethetőségükről az iránymutatás alapján.

5.2.2.   A támogatás összeegyeztethetősége (1. és 3. intézkedés)

1. intézkedés: 2012. április 3-i megmentési támogatás

| (140) | Belgium úgy véli, hogy ez a támogatás a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás szerint összeegyeztethető. A Bizottság azonban úgy tartja, hogy az irányelv 72. és azt követő bekezdéseiben megállapított „először és utoljára” elvnek nem tettek eleget. A VSL összeegyeztethetetlen megmentési támogatásban részesült 2008 szeptemberében (lásd a (141) preambulumbekezdést). Ezért 2018 előtt nem tudott volna további megmentési támogatást kapni. A belga hatóságok továbbá megerősítették, hogy az 1 millió EUR összegű hitelt fedezte a felszámolók részére 2013. november 5-én benyújtott, a SOGEPA számára kedvező követelés. A követelést feltüntették a VSL kötelezettségei között, ám az összeg a mai napig nem került visszafizetésre. Tehát a hitelt nem fizették vissza az odaítélésétől számított hat hónapon belül az iránymutatás 25. bekezdése a) pontjának megfelelően. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a 2012. április 3-i megmentési támogatás, amely megegyezik az 1 millió EUR hitel összegével, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(140)

Belgium úgy véli, hogy ez a támogatás a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás szerint összeegyeztethető. A Bizottság azonban úgy tartja, hogy az irányelv 72. és azt követő bekezdéseiben megállapított „először és utoljára” elvnek nem tettek eleget. A VSL összeegyeztethetetlen megmentési támogatásban részesült 2008 szeptemberében (lásd a (141) preambulumbekezdést). Ezért 2018 előtt nem tudott volna további megmentési támogatást kapni. A belga hatóságok továbbá megerősítették, hogy az 1 millió EUR összegű hitelt fedezte a felszámolók részére 2013. november 5-én benyújtott, a SOGEPA számára kedvező követelés. A követelést feltüntették a VSL kötelezettségei között, ám az összeg a mai napig nem került visszafizetésre. Tehát a hitelt nem fizették vissza az odaítélésétől számított hat hónapon belül az iránymutatás 25. bekezdése a) pontjának megfelelően. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a 2012. április 3-i megmentési támogatás, amely megegyezik az 1 millió EUR hitel összegével, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

3. intézkedés: 150 000 EUR összegű garancia

| (141) | A Bizottság az 5.2.1. szakaszban úgy találta, hogy a CVSL a garancia odaítélésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak számított. A garancia térítésmentes odaítéléséből származó támogatási elem így csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha teljesíti a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított feltételeket. Ennek ellenére – ahogy azt láthattuk – a garanciát javadalmazás nélkül ítélték oda. Az iránymutatás 25. pontjában a) alpontja kimondja, hogy a hitelgarancia formájában nyújtott likviditási támogatást úgy kell odaítélni, hogy a hitel „kamatlábának [...] legalábbis összehasonlíthatónak kell lennie a jól működő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöknél szokásos kamatlábbal...”. A belga hatóságok – az erre vonatkozó kifejezett kérés ellenére – nem szolgáltattak információt arra vonatkozóan, hogy a garancia megszüntetésének hat hónapos határidejét (az iránymutatás 25. bekezdésének a) pontja) betartották-e. A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a garancia térítésmentes odaítéléséből származó támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethető megmentési támogatásnak, és nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek más alapon sem. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság az 5.2.1. szakaszban úgy találta, hogy a CVSL a garancia odaítélésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak számított. A garancia térítésmentes odaítéléséből származó támogatási elem így csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha teljesíti a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban megállapított feltételeket. Ennek ellenére – ahogy azt láthattuk – a garanciát javadalmazás nélkül ítélték oda. Az iránymutatás 25. pontjában a) alpontja kimondja, hogy a hitelgarancia formájában nyújtott likviditási támogatást úgy kell odaítélni, hogy a hitel „kamatlábának [...] legalábbis összehasonlíthatónak kell lennie a jól működő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöknél szokásos kamatlábbal...”. A belga hatóságok – az erre vonatkozó kifejezett kérés ellenére – nem szolgáltattak információt arra vonatkozóan, hogy a garancia megszüntetésének hat hónapos határidejét (az iránymutatás 25. bekezdésének a) pontja) betartották-e. A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a garancia térítésmentes odaítéléséből származó támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethető megmentési támogatásnak, és nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek más alapon sem.

| (142) | Tehát a 2008-ban, a CVSL átvételét megelőzően odaítélt 3. intézkedés összeegyeztethetetlen megmentési támogatás, ezért a VSL-nek az ezen intézkedés odaítélésével kapcsolatos előnyökben részesülésének kiderítése érdekében meg kell állapítani, hogy fennállt-e a gazdasági folytonosság a csődbe jutott CVSL és a VSL-t megalapító vevőknek eladott tevékenységek között. |
| --- | --- |

(142)

Tehát a 2008-ban, a CVSL átvételét megelőzően odaítélt 3. intézkedés összeegyeztethetetlen megmentési támogatás, ezért a VSL-nek az ezen intézkedés odaítélésével kapcsolatos előnyökben részesülésének kiderítése érdekében meg kell állapítani, hogy fennállt-e a gazdasági folytonosság a csődbe jutott CVSL és a VSL-t megalapító vevőknek eladott tevékenységek között.

5.2.3.   A CVSL és a VSL közötti gazdasági folytonosság fennállásának vizsgálata

| (143) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta, hogy gazdasági folytonosság állt fenn a CVSL és a VSL között, vagyis hogy a 2008 szeptemberében odaítélt 150 000 EUR összegű garancia nyújtásából származó előnyöket átruházták-e a CVSL-nek a VSL-t megalapító vevőire. Ennek az elemzésnek az eredményei annak a társaságnak az azonosításától függnek, amelynek vissza kell fizetnie a nem összeegyeztethető jogellenes támogatást, illetve az 1. intézkedés összeegyeztethetőségének vizsgálatától, különös tekintettel az „először és utoljára” elvre. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta, hogy gazdasági folytonosság állt fenn a CVSL és a VSL között, vagyis hogy a 2008 szeptemberében odaítélt 150 000 EUR összegű garancia nyújtásából származó előnyöket átruházták-e a CVSL-nek a VSL-t megalapító vevőire. Ennek az elemzésnek az eredményei annak a társaságnak az azonosításától függnek, amelynek vissza kell fizetnie a nem összeegyeztethető jogellenes támogatást, illetve az 1. intézkedés összeegyeztethetőségének vizsgálatától, különös tekintettel az „először és utoljára” elvre.

| (144) | A belga hatóságok e körben úgy vélik, hogy ez az intézkedés a CVSL-nek, és nem a VSL-nek kedvezett, illetve volt szünet a CVSL és a vevők közötti gazdasági folytonosságban. |
| --- | --- |

(144)

A belga hatóságok e körben úgy vélik, hogy ez az intézkedés a CVSL-nek, és nem a VSL-nek kedvezett, illetve volt szünet a CVSL és a vevők közötti gazdasági folytonosságban.

| (145) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás visszatéríttetésére irányuló kötelezettség kiterjeszthető az olyan új társaságra, amelyre a kedvezményezett társaság átruházta eszközeit, amennyiben az átruházás alapján megállapítható, hogy gazdasági folytonosság áll fenn a két társaság között (23). A visszafizetési kötelezettség kiterjesztése más alanyra nem zárható ki, feltéve, hogy megállapították, hogy a két társaság között fennálló gazdasági folytonosságnak köszönhetően ezt az alanyt ténylegesen segíti a szóban forgó támogatás. |
| --- | --- |

(145)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás visszatéríttetésére irányuló kötelezettség kiterjeszthető az olyan új társaságra, amelyre a kedvezményezett társaság átruházta eszközeit, amennyiben az átruházás alapján megállapítható, hogy gazdasági folytonosság áll fenn a két társaság között (23). A visszafizetési kötelezettség kiterjesztése más alanyra nem zárható ki, feltéve, hogy megállapították, hogy a két társaság között fennálló gazdasági folytonosságnak köszönhetően ezt az alanyt ténylegesen segíti a szóban forgó támogatás.

| (146) | A C-328/99. és C-399/00. sz., 2003. május 8-iOlaszország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott bírósági ítélet (24) alapján az eredeti társaság és az új struktúra közötti gazdasági folytonosságot számos tényező segítségével vizsgálják: különösen az értékesítés célja (eszközök és források, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az új vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája. |
| --- | --- |

(146)

A C-328/99. és C-399/00. sz., 2003. május 8-iOlaszország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott bírósági ítélet (24) alapján az eredeti társaság és az új struktúra közötti gazdasági folytonosságot számos tényező segítségével vizsgálják: különösen az értékesítés célja (eszközök és források, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az új vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája.

Az értékesítés céljára vonatkozó kritérium (eszközök és források, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök) vizsgálata

| (147) | A belga hatóságok bevezetésként kiemelték, hogy a CVSL eszközeit több társaság között felosztották (a VSLI anyavállalat, a franciaországi VSLI SARL és a CVSL között). Az átadás megkönnyítése érdekében 2008. október 23-án a felszámolók egy ügyleti megállapodást kötöttek, hogy a több társaság között szétosztott eszközöket a megbukott társaságra ruházzák át. |
| --- | --- |

(147)

A belga hatóságok bevezetésként kiemelték, hogy a CVSL eszközeit több társaság között felosztották (a VSLI anyavállalat, a franciaországi VSLI SARL és a CVSL között). Az átadás megkönnyítése érdekében 2008. október 23-án a felszámolók egy ügyleti megállapodást kötöttek, hogy a több társaság között szétosztott eszközöket a megbukott társaságra ruházzák át.

| (148) | A 2008. október 1-i egyetértési megállapodás és a 2009. augusztus 31-i átadási megállapodás szerint a VSL vette át a CVSL-hez tartozó összes eszközt, kivéve a forgóeszközöket: a CVSL műhelyeinek helyet adó épületeket és raktárakat, a telkeket, amelyekre ezek épültek, a CVSL berendezéseit és munkaeszközeit, vagyis a termelési eszközöket, öntőformákat, szabadalmakat és lehetséges almárkákat, amelyek addig a CVSL tulajdonát képezték, a már folyamatban lévő megrendeléseket és a készletet, ideértve a Val Saint-Lambert International SARL – a francia jog szerinti társaság – által megvásárolt készletet, amelyet a felszámolók vállalásuk szerint a vevők rendelkezésére bocsátanak. |
| --- | --- |

(148)

A 2008. október 1-i egyetértési megállapodás és a 2009. augusztus 31-i átadási megállapodás szerint a VSL vette át a CVSL-hez tartozó összes eszközt, kivéve a forgóeszközöket: a CVSL műhelyeinek helyet adó épületeket és raktárakat, a telkeket, amelyekre ezek épültek, a CVSL berendezéseit és munkaeszközeit, vagyis a termelési eszközöket, öntőformákat, szabadalmakat és lehetséges almárkákat, amelyek addig a CVSL tulajdonát képezték, a már folyamatban lévő megrendeléseket és a készletet, ideértve a Val Saint-Lambert International SARL – a francia jog szerinti társaság – által megvásárolt készletet, amelyet a felszámolók vállalásuk szerint a vevők rendelkezésére bocsátanak.

| (149) | A VSLI-hez tartozó eszközök egy részét is eladták, vagyis a márkaneveket, a formatervezési mintákat, a modelleket és más szellemi tulajdont (a 2005. október 5-én aláírt megállapodásban foglalt tételeket), ideértve a terveket, öntőformákat, formatervezési mintákat, vázlatokat, ..., a VSLI tulajdonában lévő seraingi beépített és beépítetlen ingatlanokat, a VSL termékeinek készletét, a Seraingban található üzlethelyiségeket (bemutatóterem), az outletekben található készleteket Seraingban és Brüsszelben (Sablon). |
| --- | --- |

(149)

A VSLI-hez tartozó eszközök egy részét is eladták, vagyis a márkaneveket, a formatervezési mintákat, a modelleket és más szellemi tulajdont (a 2005. október 5-én aláírt megállapodásban foglalt tételeket), ideértve a terveket, öntőformákat, formatervezési mintákat, vázlatokat, ..., a VSLI tulajdonában lévő seraingi beépített és beépítetlen ingatlanokat, a VSL termékeinek készletét, a Seraingban található üzlethelyiségeket (bemutatóterem), az outletekben található készleteket Seraingban és Brüsszelben (Sablon).

| (150) | A bérbe adott termelési eszközök (vágószerszámok, kemence, kemencekürtők) teljes tulajdonjogát szintén átruházták a VSL-re. |
| --- | --- |

(150)

A bérbe adott termelési eszközök (vágószerszámok, kemence, kemencekürtők) teljes tulajdonjogát szintén átruházták a VSL-re.

| (151) | A CVSL összes felelősség alól történő felmentése után a VSL vállalta, hogy a VSL által aláírt, 2008. szeptember 30-án érvényes munkaszerződéseket és vállalkozási szerződéseket továbbra is érvényben tartja. A VSL azt is vállalta, hogy érvényben tartja a már megkötött egyéni, kollektív és társasági megállapodásokat, és kizárólag azt a jogot tartja fenn, hogy együtt újratárgyalják e megállapodások egyes feltételeit, amennyiben azt az új körülmények szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(151)

A CVSL összes felelősség alól történő felmentése után a VSL vállalta, hogy a VSL által aláírt, 2008. szeptember 30-án érvényes munkaszerződéseket és vállalkozási szerződéseket továbbra is érvényben tartja. A VSL azt is vállalta, hogy érvényben tartja a már megkötött egyéni, kollektív és társasági megállapodásokat, és kizárólag azt a jogot tartja fenn, hogy együtt újratárgyalják e megállapodások egyes feltételeit, amennyiben azt az új körülmények szükségessé teszik.

| (152) | Végezetül a VSL szintén átvállalta a CVSL szellemitulajdon-jogainak CFV általi értékesítéséből származó 280 000 EUR összegű követelést. A Compagnie financière du Val SL és a VSL között 2009. január 29-én kötött megállapodásnak megfelelően a VSL felváltotta az Interagora SA-t, és átvette az általa egy 2005. október 5-én kelt megállapodásban a CFV felé tett kötelezettségvállalásait. E megállapodás értelmében a CFV átruházta az Interagora SA-ra a CVSL-hez közvetve vagy közvetlenül kapcsolódó összes márkanevet, formatervezési mintát és modellt. A 280 000 EUR kialkudott árat azóta sem fizették ki. |
| --- | --- |

(152)

Végezetül a VSL szintén átvállalta a CVSL szellemitulajdon-jogainak CFV általi értékesítéséből származó 280 000 EUR összegű követelést. A Compagnie financière du Val SL és a VSL között 2009. január 29-én kötött megállapodásnak megfelelően a VSL felváltotta az Interagora SA-t, és átvette az általa egy 2005. október 5-én kelt megállapodásban a CFV felé tett kötelezettségvállalásait. E megállapodás értelmében a CFV átruházta az Interagora SA-ra a CVSL-hez közvetve vagy közvetlenül kapcsolódó összes márkanevet, formatervezési mintát és modellt. A 280 000 EUR kialkudott árat azóta sem fizették ki.

| (153) | A CVSL eszközeinek átvételét a liège-i kereskedelmi bíróság 2009. október 20-án hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(153)

A CVSL eszközeinek átvételét a liège-i kereskedelmi bíróság 2009. október 20-án hagyta jóvá.

| (154) | E tények ismeretében a Bizottság az alábbi következtetésre jutott az értékesítés céljával kapcsolatban: az átvétel a CVSL-nek majdnem az összes eszközét (ideértve a már elindított megrendeléseket), a csődbe ment társaság által aláírt, 2008. szeptember 30-án érvényes munkaszerződéseket és vállalkozási szerződéseket, illetve a márkanevek és szellemitulajdon-jogok használatát érintette. |
| --- | --- |

(154)

E tények ismeretében a Bizottság az alábbi következtetésre jutott az értékesítés céljával kapcsolatban: az átvétel a CVSL-nek majdnem az összes eszközét (ideértve a már elindított megrendeléseket), a csődbe ment társaság által aláírt, 2008. szeptember 30-án érvényes munkaszerződéseket és vállalkozási szerződéseket, illetve a márkanevek és szellemitulajdon-jogok használatát érintette.

| (155) | Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy az átvett tevékenységi körök megegyeztek a CVSL tevékenységi köreivel, és az átvétel hatálya a CVSL-en túl a VSLI olyan eszközeit is érintette, amelyek a kristálygyártás folytatásához szükségesek. |
| --- | --- |

(155)

Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy az átvett tevékenységi körök megegyeztek a CVSL tevékenységi köreivel, és az átvétel hatálya a CVSL-en túl a VSLI olyan eszközeit is érintette, amelyek a kristálygyártás folytatásához szükségesek.

Az eladási ár vizsgálata

| (156) | Annak megállapítása érdekében, hogy a CVSL eszközeinek értékesítését követően fennállt-e a gazdasági folytonosság, azt is figyelembe kell venni, hogy az értékesítés piaci áron történt-e. Ez a feltétel a tárgyi eszközökre és az immateriális javakra is vonatkozik. |
| --- | --- |

(156)

Annak megállapítása érdekében, hogy a CVSL eszközeinek értékesítését követően fennállt-e a gazdasági folytonosság, azt is figyelembe kell venni, hogy az értékesítés piaci áron történt-e. Ez a feltétel a tárgyi eszközökre és az immateriális javakra is vonatkozik.

| (157) | A belga hatóságok hangsúlyozták, hogy a belga csődtörvény szerint az eszközök pénzzé tétele esetén a hitelezők érdeke a meghatározó tényező. A belga csődtörvény 75. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a hitelezők vagy a csődbe ment fél számára, hogy tiltakozzanak egyes eszközök elidegenítése ellen, amennyiben a tervezett elidegenítést önmagukra nézve károsnak látják. A belga hatóságok kiemelték, hogy a 150 000 EUR összegű állami kezességvállalás nyújtását valójában az a cél motiválta, hogy fenntartsák az üzletmenet folytonosságát, és a legtöbbet kihozzák az eszközök értékesítéséért tett cselekvésekből. |
| --- | --- |

(157)

A belga hatóságok hangsúlyozták, hogy a belga csődtörvény szerint az eszközök pénzzé tétele esetén a hitelezők érdeke a meghatározó tényező. A belga csődtörvény 75. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a hitelezők vagy a csődbe ment fél számára, hogy tiltakozzanak egyes eszközök elidegenítése ellen, amennyiben a tervezett elidegenítést önmagukra nézve károsnak látják. A belga hatóságok kiemelték, hogy a 150 000 EUR összegű állami kezességvállalás nyújtását valójában az a cél motiválta, hogy fenntartsák az üzletmenet folytonosságát, és a legtöbbet kihozzák az eszközök értékesítéséért tett cselekvésekből.

| (158) | A Bizottság megállapítja, hogy a CVSL eszközeinek értékesítése nyilvános ajánlati felhívással, a felszámolók irányítása alatt történt. Harminchat ajánlat érkezett a felszámolókhoz, akik a kezdeti szakasz végén tizenkét ajánlatot választottak ki. Berendeztek egy adatszobát a CVSL-ről szóló információk számára. A nyilvánosság nyilvánvalóan az összes eszközre összpontosított, anélkül, hogy előre meghatároztak volna csoportos eszközöket. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság megállapítja, hogy a CVSL eszközeinek értékesítése nyilvános ajánlati felhívással, a felszámolók irányítása alatt történt. Harminchat ajánlat érkezett a felszámolókhoz, akik a kezdeti szakasz végén tizenkét ajánlatot választottak ki. Berendeztek egy adatszobát a CVSL-ről szóló információk számára. A nyilvánosság nyilvánvalóan az összes eszközre összpontosított, anélkül, hogy előre meghatároztak volna csoportos eszközöket.

| (159) | A Bizottság úgy véli, hogy ez az eljárás a priori lehetővé tette, hogy a CVSL valamennyi eszköze vonatkozásában maximalizálják az eladási árat. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság úgy véli, hogy ez az eljárás a priori lehetővé tette, hogy a CVSL valamennyi eszköze vonatkozásában maximalizálják az eladási árat.

| (160) | Ám két tényező arra engedi következtetni a Bizottságot, hogy ez az eljárás egyedül nem volt elegendő annak garantálásához, hogy a vevők által az eszközökért ajánlott ár a piaci árnak megfeleljen. |
| --- | --- |

(160)

Ám két tényező arra engedi következtetni a Bizottságot, hogy ez az eljárás egyedül nem volt elegendő annak garantálásához, hogy a vevők által az eszközökért ajánlott ár a piaci árnak megfeleljen.

| (161) | A CVSL eszközeinek értékesítése valamennyi munkaszerződés átvételétől függött. Ez azt mutatja, hogy az értékesítés nem volt feltétel nélküli, és e kötelezettség miatt csökkenhettek az eladási árak. |
| --- | --- |

(161)

A CVSL eszközeinek értékesítése valamennyi munkaszerződés átvételétől függött. Ez azt mutatja, hogy az értékesítés nem volt feltétel nélküli, és e kötelezettség miatt csökkenhettek az eladási árak.

| (162) | Végül a márkanevek használatára vonatkozó kizárólagos engedélyre szintén olyan feltételek vonatkoztak, amelyeket egy magánszereplőtől nem követeltek volna meg. A Vallon Régió cserébe kompenzációt kért a VSL-től, ahogy azt a (CFV által képviselt) Vallon Régió és a VSL között 2009. január 29-én megkötött megújítási megállapodás is tartalmazza: „A Vallon Régió automatikusan és előzetes értesítés nélkül bármikor visszavonhatja az engedélyt, amennyiben a VSL (vagy annak jogutódjai) nem képesek Seraingban, a Val Saint-Lambert jelenleg üzemelő telephelyén magas hozzáadott értékű kristálytermékek gyártását biztosítani a CVSL összeomlásának napján fennálló, teljes munkaidővel egyenértékű foglalkoztatás legalább 60 %-ának (kivéve az átmeneti elbocsátásokat) megtartásával...”. A Bizottság megállapítja, hogy a Vallon Régió a kizárólagos engedélyért cserébe kötelezte a VSL-t, hogy folytassa a gyártást a seraingi telephelyen, és tartsa fenn az előzetesen meghatározott foglalkoztatási szintet. Ezek a politikai feltételek csökkenthették az eladási árat, és elriaszthatták a többi potenciális vevőt, így az ajánlati felhívás során befolyásolva a versenyt, és elérve azt, hogy a legjobb pénzügyi ajánlat ne legyen összhangban a tényleges piaci értékkel (25). |
| --- | --- |

(162)

Végül a márkanevek használatára vonatkozó kizárólagos engedélyre szintén olyan feltételek vonatkoztak, amelyeket egy magánszereplőtől nem követeltek volna meg. A Vallon Régió cserébe kompenzációt kért a VSL-től, ahogy azt a (CFV által képviselt) Vallon Régió és a VSL között 2009. január 29-én megkötött megújítási megállapodás is tartalmazza: „A Vallon Régió automatikusan és előzetes értesítés nélkül bármikor visszavonhatja az engedélyt, amennyiben a VSL (vagy annak jogutódjai) nem képesek Seraingban, a Val Saint-Lambert jelenleg üzemelő telephelyén magas hozzáadott értékű kristálytermékek gyártását biztosítani a CVSL összeomlásának napján fennálló, teljes munkaidővel egyenértékű foglalkoztatás legalább 60 %-ának (kivéve az átmeneti elbocsátásokat) megtartásával...”. A Bizottság megállapítja, hogy a Vallon Régió a kizárólagos engedélyért cserébe kötelezte a VSL-t, hogy folytassa a gyártást a seraingi telephelyen, és tartsa fenn az előzetesen meghatározott foglalkoztatási szintet. Ezek a politikai feltételek csökkenthették az eladási árat, és elriaszthatták a többi potenciális vevőt, így az ajánlati felhívás során befolyásolva a versenyt, és elérve azt, hogy a legjobb pénzügyi ajánlat ne legyen összhangban a tényleges piaci értékkel (25).

| (163) | E tények ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy az eladási ár kritériuma nem teljesült. |
| --- | --- |

(163)

E tények ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy az eladási ár kritériuma nem teljesült.

A művelet gazdasági logikája kritériumának vizsgálata

| (164) | A művelet gazdasági logikája kritériumának célja, hogy igazolja, hogy az eszközök vevője a gazdasági tevékenység folytatása érdekében ugyanúgy használja az átruházott eszközöket, mint az eladó. |
| --- | --- |

(164)

A művelet gazdasági logikája kritériumának célja, hogy igazolja, hogy az eszközök vevője a gazdasági tevékenység folytatása érdekében ugyanúgy használja az átruházott eszközöket, mint az eladó.

| (165) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy a VSL által követett logika merőben eltért a jogelődökétől, különösen mert azt a VSL a Cristal Park ingatlanfejlesztési projektre alapozta, amikor átvette a kristályüzem üzleti tevékenységét. |
| --- | --- |

(165)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy a VSL által követett logika merőben eltért a jogelődökétől, különösen mert azt a VSL a Cristal Park ingatlanfejlesztési projektre alapozta, amikor átvette a kristályüzem üzleti tevékenységét.

| (166) | Ebben az esetben a Bizottság észrevételezi, hogy a belga hatóságok nem bizonyították, hogy 2008 októbere óta közvetlen kapcsolat áll fenn a CVSL átvétele és a Cristal Park projekt között. A belga hatóságok által küldött, a Cristal Park projekttel kapcsolatos legrégebbi dokumentum 2011. decemberi keltezésű. |
| --- | --- |

(166)

Ebben az esetben a Bizottság észrevételezi, hogy a belga hatóságok nem bizonyították, hogy 2008 októbere óta közvetlen kapcsolat áll fenn a CVSL átvétele és a Cristal Park projekt között. A belga hatóságok által küldött, a Cristal Park projekttel kapcsolatos legrégebbi dokumentum 2011. decemberi keltezésű.

| (167) | Mindenesetre a Bizottság megállapítja, hogy a vevők azért vették meg a márkaneveket, hogy azokat az összes eszközzel és termelőeszközzel egyetemben továbbra is használhassák. A VSL 2008. november 20-án kelt alapító okiratában a társaság célja nagyon hasonlított a CVSL célkitűzéseihez. A VSL célja valójában a CVSL kristályüzem tevékenységének folytatása volt ugyanazokkal az emberi és termelési erőforrásokkal. Ezenkívül a garanciát is azért ítélték oda, hogy biztosítsák a tevékenység folytonosságát. |
| --- | --- |

(167)

Mindenesetre a Bizottság megállapítja, hogy a vevők azért vették meg a márkaneveket, hogy azokat az összes eszközzel és termelőeszközzel egyetemben továbbra is használhassák. A VSL 2008. november 20-án kelt alapító okiratában a társaság célja nagyon hasonlított a CVSL célkitűzéseihez. A VSL célja valójában a CVSL kristályüzem tevékenységének folytatása volt ugyanazokkal az emberi és termelési erőforrásokkal. Ezenkívül a garanciát is azért ítélték oda, hogy biztosítsák a tevékenység folytonosságát.

| (168) | Következésképpen a fenti indokok miatt a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy gazdasági folytonosság állt fenn a CVSL és a VSL között. Az összes termelőeszköz (bizonyos feltételek szerinti áron, amely nem egyezett az eszközök tényleges piaci értékével), munkaszerződés és a márkanevek kizárólagos és korlátlan használati jogának átvétele a kristálytermékek gyártásának folytatása érdekében a gazdasági folytonosság megállapításának meghatározó tényezője. A csődbe ment CVSL számára odaítélt garanciából származó előny az átvétel után is fennállt, és a VSL élvezte az ebből az előnyből eredő hasznot. |
| --- | --- |

(168)

Következésképpen a fenti indokok miatt a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy gazdasági folytonosság állt fenn a CVSL és a VSL között. Az összes termelőeszköz (bizonyos feltételek szerinti áron, amely nem egyezett az eszközök tényleges piaci értékével), munkaszerződés és a márkanevek kizárólagos és korlátlan használati jogának átvétele a kristálytermékek gyártásának folytatása érdekében a gazdasági folytonosság megállapításának meghatározó tényezője. A csődbe ment CVSL számára odaítélt garanciából származó előny az átvétel után is fennállt, és a VSL élvezte az ebből az előnyből eredő hasznot.

5.2.4.   A 4. (márkanevek használata és értékesítése), az 5. (1,5 millió EUR összegű hitel), a 6. (1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció) és a 8. intézkedés (az SPAQuE épületeinek a VSL rendelkezésére bocsátása) összeegyeztethetősége

| (169) | Belgium az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben nem nyújtott semmilyen indoklást ezen intézkedések összeegyeztethetőségét illetően, és a Bizottság nem rendelkezik olyan információval, amely alapján arra következtethetne, hogy a 107. cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek alkalmazhatóak. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatási intézkedések nem összeegyeztethetők a közös piaccal. |
| --- | --- |

(169)

Belgium az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben nem nyújtott semmilyen indoklást ezen intézkedések összeegyeztethetőségét illetően, és a Bizottság nem rendelkezik olyan információval, amely alapján arra következtethetne, hogy a 107. cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételek alkalmazhatóak. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatási intézkedések nem összeegyeztethetők a közös piaccal.

5.3.   Visszatérítés

| (170) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (26) 14. cikkének (1) bekezdése szerint mindent jogellenesen nyújtott állami támogatást, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (26) 14. cikkének (1) bekezdése szerint mindent jogellenesen nyújtott állami támogatást, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni.

| (171) | Ebben az esetben a fenti megfontolásokból következően nyilvánvaló, hogy az alábbi intézkedések támogatást tartalmaznak, hogy ez a támogatás jogellenes és összeegyeztethetetlen, illetve amennyiben azt a VSL rendelkezésére bocsátották, azt vissza kell fizetni: | 1. intézkedés: 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel odaítélése a VSL számára 2012. április 3-án a Vallon Régió által, amelyet a Société Wallonne de Gestion et de Participations (a továbbiakban: SOGEPA) képvisel.
  A teljes hitel támogatásnak minősül. 400 000 EUR-t ugyanazon a napon ítéltek oda, amikor a megállapodást megkötötték. A fennmaradó 600 000 EUR-t a belga hatóságok által meg nem határozott későbbi időpontban ítélték oda. |
| --- | --- | --- |

(171)

Ebben az esetben a fenti megfontolásokból következően nyilvánvaló, hogy az alábbi intézkedések támogatást tartalmaznak, hogy ez a támogatás jogellenes és összeegyeztethetetlen, illetve amennyiben azt a VSL rendelkezésére bocsátották, azt vissza kell fizetni:

1. intézkedés: 1 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású hitel odaítélése a VSL számára 2012. április 3-án a Vallon Régió által, amelyet a Société Wallonne de Gestion et de Participations (a továbbiakban: SOGEPA) képvisel.

A teljes hitel támogatásnak minősül. 400 000 EUR-t ugyanazon a napon ítéltek oda, amikor a megállapodást megkötötték. A fennmaradó 600 000 EUR-t a belga hatóságok által meg nem határozott későbbi időpontban ítélték oda.

| | 2. intézkedés: az 1 millió EUR összegű hitel meghosszabbításából álló szerkezetátalakítási támogatás.
  Ezt az intézkedést nem hajtották végre, ezért visszatérítés nem szükséges. |
| --- | --- |

2. intézkedés: az 1 millió EUR összegű hitel meghosszabbításából álló szerkezetátalakítási támogatás.

Ezt az intézkedést nem hajtották végre, ezért visszatérítés nem szükséges.

| | 3. intézkedés: 150 000 EUR összegű garancia odaítélése a CVSL felszámolói számára a SOGEPA által 2008. szeptember 24-én.
  Ez a garancia támogatást tartalmaz, mert az ellentételezése nem piaci áron történt. A támogatási elemet az ebben a határozatban megállapított módszer szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

3. intézkedés: 150 000 EUR összegű garancia odaítélése a CVSL felszámolói számára a SOGEPA által 2008. szeptember 24-én.

Ez a garancia támogatást tartalmaz, mert az ellentételezése nem piaci áron történt. A támogatási elemet az ebben a határozatban megállapított módszer szerint kell kiszámítani.

| | 4. intézkedés: a CFV és a VSL közötti 2009. január 29-i megállapodás szerint a Val Saint-Lambert márkanév értékesítése és használata
  A márkanevek nem kerültek értékesítésre, ezért visszatérítés nem szükséges. A márkanevek használatával kapcsolatos támogatási elemet a szellemi tulajdont képviselő eszközök kezelésére vonatkozó, általánosan alkalmazott és elfogadott módszerekkel összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

4. intézkedés: a CFV és a VSL közötti 2009. január 29-i megállapodás szerint a Val Saint-Lambert márkanév értékesítése és használata

A márkanevek nem kerültek értékesítésre, ezért visszatérítés nem szükséges. A márkanevek használatával kapcsolatos támogatási elemet a szellemi tulajdont képviselő eszközök kezelésére vonatkozó, általánosan alkalmazott és elfogadott módszerekkel összhangban kell kiszámítani.

| | 5. intézkedés: a SOGEPA által 2009. augusztus 31-én a VSL részére nyújtott 1,5 millió EUR összegű hitel
  Ez a hitel a VSL számára nyújtott támogatási elemet tartalmaz, amelynek mértéke a piaci kamatláb és a hitel kamatlába közötti különbözetnek felel meg, azaz 1,07 % (5,77 %–4,7 %) vagy évi 16 050 EUR. A támogatást jogellenesen nyújtották, ezért azt vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

5. intézkedés: a SOGEPA által 2009. augusztus 31-én a VSL részére nyújtott 1,5 millió EUR összegű hitel

Ez a hitel a VSL számára nyújtott támogatási elemet tartalmaz, amelynek mértéke a piaci kamatláb és a hitel kamatlába közötti különbözetnek felel meg, azaz 1,07 % (5,77 %–4,7 %) vagy évi 16 050 EUR. A támogatást jogellenesen nyújtották, ezért azt vissza kell fizetni.

| | 6. intézkedés: a Vallon Régió által annak 2011. március 17-i határozata értelmében a VSL számára nyújtott 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció
  Az egész tőkeinjekció támogatásnak minősül, mert nem tekinthető a magánbefektető magatartásával egyenértékűnek. A támogatást jogellenesen nyújtották, ezért azt vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

6. intézkedés: a Vallon Régió által annak 2011. március 17-i határozata értelmében a VSL számára nyújtott 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció

Az egész tőkeinjekció támogatásnak minősül, mert nem tekinthető a magánbefektető magatartásával egyenértékűnek. A támogatást jogellenesen nyújtották, ezért azt vissza kell fizetni.

| | 8. intézkedés: a „Cristalleries du Val Saint-Lambert” telephely egy részének díjmentes biztosításához kapcsolódó intézkedés
  A Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról szóló, 2012. december 11-én az SPAQuE és a VSL által megkötött megállapodás előnyhöz juttatja a VSL-t, amely előny az SPAQuE által önkéntesen visszautasított bérleti bevétel összegével egyezik meg. Ennek a támogatásnak a pontos összegét a (123) preambulumbekezdéssel összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

8. intézkedés: a „Cristalleries du Val Saint-Lambert” telephely egy részének díjmentes biztosításához kapcsolódó intézkedés

A Val Saint-Lambert kristályüzem telephelye egy részének ideiglenes biztosításáról szóló, 2012. december 11-én az SPAQuE és a VSL által megkötött megállapodás előnyhöz juttatja a VSL-t, amely előny az SPAQuE által önkéntesen visszautasított bérleti bevétel összegével egyezik meg. Ennek a támogatásnak a pontos összegét a (123) preambulumbekezdéssel összhangban kell kiszámítani.

| (172) | A 794/2004/EK bizottsági rendelet (27) V. fejezetével összhangban a visszatérítés alkalmazásában a belga hatóságoknak a támogatás összegéhez hozzá kell adniuk a visszatérítési kamatot, amely attól a naptól esedékes, amelyen a szóban forgó támogatást először a társaság rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg a támogatást vissza nem fizették. |
| --- | --- |

(172)

A 794/2004/EK bizottsági rendelet (27) V. fejezetével összhangban a visszatérítés alkalmazásában a belga hatóságoknak a támogatás összegéhez hozzá kell adniuk a visszatérítési kamatot, amely attól a naptól esedékes, amelyen a szóban forgó támogatást először a társaság rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg a támogatást vissza nem fizették.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (173) | A Bizottság megállapítja, hogy Belgium számos intézkedést jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre. Ezek az intézkedések a következők: 1 millió EUR összegű megmentési támogatás (1. intézkedés), 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés), a Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés) és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL rendelkezésére bocsátása díjmentesen (8. intézkedés része). |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megállapítja, hogy Belgium számos intézkedést jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre. Ezek az intézkedések a következők: 1 millió EUR összegű megmentési támogatás (1. intézkedés), 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés), a Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés) és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL rendelkezésére bocsátása díjmentesen (8. intézkedés része).

| (174) | 2014. június 18-án kelt levelükben a belga hatóságok felhatalmazták a Bizottságot, hogy kizárólag francia nyelven fogadja el és tegye közzé ezt a határozatot, |
| --- | --- |

(174)

2014. június 18-án kelt levelükben a belga hatóságok felhatalmazták a Bizottságot, hogy kizárólag francia nyelven fogadja el és tegye közzé ezt a határozatot,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

A következő intézkedések: 1 millió EUR összegű megmentési támogatás (1. intézkedés), 150 000 EUR összegű garancia (3. intézkedés), a Val Saint-Lambert márkanevek használata és értékesítése (4. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű hitel (5. intézkedés), 1,5 millió EUR összegű tőkeinjekció (6. intézkedés) és az SPAQuE egyes épületeinek a VSL rendelkezésére bocsátása díjmentesen (8. intézkedés része) olyan támogatási elemeket tartalmaznak, amelyeket Belgium jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre, és amelyek összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

A 659/1999/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot követően visszavonta a 2. intézkedésről (szerkezetátalakítási támogatás) szóló bejelentését.

2. cikk

(1)   Belgium visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikkben említett támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegek a támogatás kedvezményezettnek történt nyújtásától a tényleges visszatérítésig terjedő időszakra számított kamattal növekszenek.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (28) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és ténylegesen kell megtörténnie.

(2)   Belgium biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Belgium benyújtja a következő információkat a Bizottságnak:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamat); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamat);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes ismertetése; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes ismertetése;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Belgium folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikkben említett támogatás teljes visszafizetéséig. A Bizottság kérésére Belgium azonnal benyújtja az összes információt az ennek a határozatnak való megfelelés érdekében már elfogadott és tervezett intézkedésekről. Belgium továbbá részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezettől már visszavett támogatási és kamatösszegekről.

5. cikk

Ennek a határozatnak Belgium a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 31-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  SA.34791 20../C (korábbi 2012/NN). számú állami támogatás – Belgium – Megmentési támogatás a Val Saint-Lambert számára – és SA.35528 20../C (ex 2012/N). számú állami támogatás – Belgium – Szerkezetátalakítási támogatás a Val Saint-Lambert számára – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 213., 2013.7.26., 38. o.).

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Üzleti titok.

3

(4)  A fizetésképtelenségi eljárás célja, hogy egy bíró felügyelete alatt biztosítsa a nehéz helyzetben lévő vállalkozás része vagy egésze üzletmenetének és tevékenységeinek folytonosságát. Az eljárás megelőzte a csőd 2013. október 14-én történt bejelentését.

4

(5)  A Bizottság 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

5

(6)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

6

(7)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

7

(8)  A 2010. február 8-i N541/2009. sz. határozat – Svédország – A Saab Automobile AB javára nyújtott állami garancia.

8

(9)  Lásd a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítélet (EU:C:2002:294) 38. pontját.

9

Franciaország kontra Bizottság

(10)  A területfejlesztésért felelős miniszter 2012. április 27-i határozatával.

10

(11)  A fent hivatkozott C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügy.

11

Franciaország kontra Bizottság

(12)  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

12

(13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

13

(14)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

14

(15)  Lásd a 21–23. bekezdéseket.

15

(16)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

18

(19)  A belga hatóságok szerint a besorolási tanulmány részletesen ismerteti a talajszennyezést, és megállapítja annak helyszínét annak érdekében, hogy lehetővé tegye a közigazgatás számára, hogy meghatározza a kármentesítés szükségességét és módját.

19

(20)  Az 1998/2006/EK rendelet.

20

(21)  Az 1407/2013/EU rendelet.

21

(22)  2010. február 8-i N 541/09. sz. állami támogatás – Svédország – A Saab Automobile AB javára nyújtott állami garancia.

22

(23)  A T-123/09. sz., Ryanair kontra Európai Bizottság ügyben 2012. március 28-án hozott ítélet (EU:T:2012:164) 155. pontja.

23

Ryanair kontra Európai Bizottság

(24)  EBHT 2003., I-4035. o..

24

(25)  Ennek analógiájára lásd a Románia által az Automobile Craiova (korábban Daewoo Romania) vállalat részére nyújtott, C 46/07. (ex NN 59/07) számú állami támogatásról szóló, 2008. február 27-i 2008/717/EK bizottsági határozatot (HL L 239., 2008.9.6., 12. o.).

25

(26)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

26

(27)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

27

(28)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

28

---

MELLÉKLET

Információk a felvett, a visszatérítendő és a már visszatérített támogatási összegekről

| (millió nemzeti fizetőeszközben) |
| --- |
| Kedvezményezett | A támogatási program keretében felvett teljes összeg | A teljes visszatérítendő összeg
  (Tőke) | Már visszafizetett teljes összeg |
| Tőke | Kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

(millió nemzeti fizetőeszközben)

Kedvezményezett

A támogatási program keretében felvett teljes összeg

A teljes visszatérítendő összeg

(Tőke)

Már visszafizetett teljes összeg

Tőke

Kamat

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1826 HATÁROZATA

(2014. október 15.)

a Szlovákia által az NCHZ-nek nyújtott SA.33797 – (2013/C) (korábbi 2013/NN) (korábbi 2011/CP) állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 7359. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1),

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottsághoz 2011. október 13-án e-mailben panasz (2) érkezett, amely szerint Szlovákia jogellenes támogatást nyújtott a Novácké chemické závody, a.s. v konkurze (a továbbiakban: NCHZ) társaság részére. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2011. október 13-án e-mailben panasz (2) érkezett, amely szerint Szlovákia jogellenes támogatást nyújtott a Novácké chemické závody, a.s. v konkurze (a továbbiakban: NCHZ) társaság részére.

| (2) | A Bizottság 2011. október 17-én továbbította a panaszt Szlovákia részére, és további tájékoztatást kért. A szlovák hatóságok igényelték a dokumentumok szlovák nyelvű változatát, amely 2012. január 16-án e-mailben került részükre megküldésre. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2011. október 17-én továbbította a panaszt Szlovákia részére, és további tájékoztatást kért. A szlovák hatóságok igényelték a dokumentumok szlovák nyelvű változatát, amely 2012. január 16-án e-mailben került részükre megküldésre.

| (3) | A szlovák hatóságok a kért információkat 2012. február 17-én kelt levelükben küldték meg. A Bizottság 2012. március 22-én és 2012. június 21-én további tájékoztatást kért. Szlovákia válaszát 2012. április 23-án és 2012. szeptember 11-én küldte meg. |
| --- | --- |

(3)

A szlovák hatóságok a kért információkat 2012. február 17-én kelt levelükben küldték meg. A Bizottság 2012. március 22-én és 2012. június 21-én további tájékoztatást kért. Szlovákia válaszát 2012. április 23-án és 2012. szeptember 11-én küldte meg.

| (4) | A panaszos 2012. június 14-én további információkat nyújtott be a panasszal kapcsolatban. A panaszos kérésére 2013. január 24-én személyes találkozóra került sok a Bizottság és a panaszos között. A panaszos 2013. március 8-án és 22-én e-mailben kiegészítő információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos 2012. június 14-én további információkat nyújtott be a panasszal kapcsolatban. A panaszos kérésére 2013. január 24-én személyes találkozóra került sok a Bizottság és a panaszos között. A panaszos 2013. március 8-án és 22-én e-mailben kiegészítő információkat nyújtott be.

| (5) | 2013. július 2-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát arról, hogy az említett támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(5)

2013. július 2-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát arról, hogy az említett támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

| (6) | Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az állítólagos támogatási intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az állítólagos támogatási intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket.

| (7) | Szlovákia az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit 2013. szeptember 3-án, valamint 2013. december 2-án és 30-án nyújtotta be észrevételeit. A szlovák hatóságok kérésére 2013. október 7-én és 2014. február 17-én személyes találkozóra került sor Szlovákia és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(7)

Szlovákia az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit 2013. szeptember 3-án, valamint 2013. december 2-án és 30-án nyújtotta be észrevételeit. A szlovák hatóságok kérésére 2013. október 7-én és 2014. február 17-én személyes találkozóra került sor Szlovákia és a Bizottság között.

| (8) | A Bizottság két észrevételt kapott az érdekelt felektől (mindkettőt 2013. november 12-én kapta). 2014. december 2-án a Bizottság ezeket az észrevételeket néhány kiegészítő kérdéssel együtt továbbította Szlovákiának. Szlovákia lehetőséget kapott a válaszadásra; észrevételei a 2014. január 14-én kelt levelében érkeztek meg. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság két észrevételt kapott az érdekelt felektől (mindkettőt 2013. november 12-én kapta). 2014. december 2-án a Bizottság ezeket az észrevételeket néhány kiegészítő kérdéssel együtt továbbította Szlovákiának. Szlovákia lehetőséget kapott a válaszadásra; észrevételei a 2014. január 14-én kelt levelében érkeztek meg.

| (9) | A Bizottság 2014. május 2-án további kérdéseket intézett Szlovákiához, amelyekre Szlovákia 2014. május 14-én és 30-án válaszolt. A Bizottság 2014. március 20-án e-mailben további pontosítást kért az egyik érintett harmadik féltől, amelyre a szóban forgó harmadik fél végül 2014. május 6-án válaszolt. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2014. május 2-án további kérdéseket intézett Szlovákiához, amelyekre Szlovákia 2014. május 14-én és 30-án válaszolt. A Bizottság 2014. március 20-án e-mailben további pontosítást kért az egyik érintett harmadik féltől, amelyre a szóban forgó harmadik fél végül 2014. május 6-án válaszolt.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK HÁTTERE ÉS ISMERTETÉSE

2.1.   Kedvezményezett

| (10) | Az NCHZ (amelynek tevékenységét azóta a Fortischem, a.s. társaság vette át) három részlegből álló vegyianyaggyártó vállalat volt. A cég fő tevékenysége a kalcium-karbid és műszaki gázok gyártása, poli(vinil-klorid) (PVC) és feldolgozási termékeinek, valamint egyre nagyobb mértékben az alap- és speciális kis tonnatartalmú vegyi anyagoknak a gyártása. |
| --- | --- |

(10)

Az NCHZ (amelynek tevékenységét azóta a Fortischem, a.s. társaság vette át) három részlegből álló vegyianyaggyártó vállalat volt. A cég fő tevékenysége a kalcium-karbid és műszaki gázok gyártása, poli(vinil-klorid) (PVC) és feldolgozási termékeinek, valamint egyre nagyobb mértékben az alap- és speciális kis tonnatartalmú vegyi anyagoknak a gyártása.

| (11) | Az NCHZ a nyugat-szlovákiai Trencsén (Trenčín) régióban működtetett egy (1940-ben alapított) vegyi üzemet, amely régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatásra jogosult. A cég magántulajdonban volt (4). |
| --- | --- |

(11)

Az NCHZ a nyugat-szlovákiai Trencsén (Trenčín) régióban működtetett egy (1940-ben alapított) vegyi üzemet, amely régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatásra jogosult. A cég magántulajdonban volt (4).

2.2.   Az NCHZ-ra vonatkozó csődeljárás

| (12) | Az NCHZ 2009. október 8-án csődeljárást kezdeményezett azt állítva, hogy a Bizottság által a kalcium-karbid kartellben való részvétele miatt kiszabott, 19,6 millió EUR összegű bírság következtében nem tudja fenntartani működését (5). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy nem ez a bírság volt az NCHZ egyetlen jelentős tartozása, és hogy az NCHZ már a kartellezésért kiszabott pénzbírság esedékessége előtt csődöt jelentett. |
| --- | --- |

(12)

Az NCHZ 2009. október 8-án csődeljárást kezdeményezett azt állítva, hogy a Bizottság által a kalcium-karbid kartellben való részvétele miatt kiszabott, 19,6 millió EUR összegű bírság következtében nem tudja fenntartani működését (5). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy nem ez a bírság volt az NCHZ egyetlen jelentős tartozása, és hogy az NCHZ már a kartellezésért kiszabott pénzbírság esedékessége előtt csődöt jelentett.

2.2.1.   A stratégiai jelentőségű vállalkozásokról szóló törvény

| (13) | Az NCHZ elleni csődeljárás megkezdése után egy hónappal Szlovákia elfogadta a stratégiai jelentőségű vállalkozásokra vonatkozó egyes intézkedésekről szóló, 2009. november 5-i 493. számú törvényt, amely elővásárlási jogot biztosít az állam számára a csődeljárás alatt álló stratégiai jelentőségű vállalkozások felvásárlásához, továbbá előírja a csődgondnok számára, hogy az eljárás során biztosítsa a stratégiai jelentőségű vállalkozás folyamatos működését. A kormány 2009. december 2-án, azaz a szóban forgó törvény hatálybalépése után egy nappal az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította. A törvény 2010. december 31-én hatályát vesztette. A törvényt egyedül az NCHZ-re alkalmazták. |
| --- | --- |

(13)

Az NCHZ elleni csődeljárás megkezdése után egy hónappal Szlovákia elfogadta a stratégiai jelentőségű vállalkozásokra vonatkozó egyes intézkedésekről szóló, 2009. november 5-i 493. számú törvényt, amely elővásárlási jogot biztosít az állam számára a csődeljárás alatt álló stratégiai jelentőségű vállalkozások felvásárlásához, továbbá előírja a csődgondnok számára, hogy az eljárás során biztosítsa a stratégiai jelentőségű vállalkozás folyamatos működését. A kormány 2009. december 2-án, azaz a szóban forgó törvény hatálybalépése után egy nappal az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította. A törvény 2010. december 31-én hatályát vesztette. A törvényt egyedül az NCHZ-re alkalmazták.

2.2.2.   A csődeljárás során a működés folytatására irányuló döntés

| (14) | 2011 januárjában a hitelezői választmány és a biztosított hitelezők döntése alapján a társaság csődgondnokát utasították, hogy a törvény hatályának lejárta után is biztosítsa a csődeljárás alatt álló NCHZ folyamatos működését. Ez a döntés a társaság helyzetét elemző gazdasági beszámolón alapult, amely megállapította, hogy a csődeljárás kimenetele sokkal kedvezőbb lesz a hitelezők számára, ha a társaság folytatja működését. A működés folytatására irányuló döntést 2011 februárjában a trencséni bíróság is jóváhagyta. |
| --- | --- |

(14)

2011 januárjában a hitelezői választmány és a biztosított hitelezők döntése alapján a társaság csődgondnokát utasították, hogy a törvény hatályának lejárta után is biztosítsa a csődeljárás alatt álló NCHZ folyamatos működését. Ez a döntés a társaság helyzetét elemző gazdasági beszámolón alapult, amely megállapította, hogy a csődeljárás kimenetele sokkal kedvezőbb lesz a hitelezők számára, ha a társaság folytatja működését. A működés folytatására irányuló döntést 2011 februárjában a trencséni bíróság is jóváhagyta.

| (15) | Az NCHZ működésének fenntartására irányuló döntés meghozatalában két fontos hitelezői szervezet vett részt: az 5 szervezetből (6) álló hitelezői választmány, amely szervezetek közül négy magántulajdonban volt. Egyetlen állami szervezet volt tagja a hitelezői választmánynak: a szlovák Nemzeti Vagyonkezelő Alap (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Ezen túlmenően az NCHZ-nek hat biztosított hitelezője volt. E hat biztosított hitelező közül négy állami szervezet volt – a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap (Environmentálny fond), a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank (Slovenská záručná egy rozvojová banka, a. s.) és Nyitranovák (Nováky) város. |
| --- | --- |

(15)

Az NCHZ működésének fenntartására irányuló döntés meghozatalában két fontos hitelezői szervezet vett részt: az 5 szervezetből (6) álló hitelezői választmány, amely szervezetek közül négy magántulajdonban volt. Egyetlen állami szervezet volt tagja a hitelezői választmánynak: a szlovák Nemzeti Vagyonkezelő Alap (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Ezen túlmenően az NCHZ-nek hat biztosított hitelezője volt. E hat biztosított hitelező közül négy állami szervezet volt – a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap (Environmentálny fond), a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank (Slovenská záručná egy rozvojová banka, a. s.) és Nyitranovák (Nováky) város.

2.2.3.   Az NCHZ tevékenységének értékesítése

| (16) | A csődeljárás során a csődgondnok az NCHZ tevékenységének értékesítése céljából két nyílt ajánlattételi eljárást kezdeményezett. Az első sikertelen volt, mivel csak egyetlen ajánlattevő vett részt a végső szakaszban, amely 2 millió EUR összegre tett ajánlatot. A csődgondnok ezt az ajánlatot elutasította, a trencséni bíróság pedig határozatával megszüntette az ajánlattételi eljárást. A vállalatot a 2011-ben kiírt második ajánlattételi eljárás keretében eladták. Az eljárás során két jogosult ajánlattevő vett részt a végső szakaszban, az egyik 2 046 000 EUR, a másik 2 200 000 EUR összegre tett ajánlatot. A legmagasabb összegű ajánlatot választott ák. A nyertes ajánlattevő a Via Chem Slovakia nevű cseh társaság volt. A Via Chem Slovakiával 2012. január 16-án kötötték meg az adásvételi szerződést, maga az adásvétel pedig 2012. július 31-én zárult le. Az NCHZ [...] (7) összeget kapott, amelyet az adásvételből származó bevételekbe is beleszámítottak. Ezenkívül a Via Chem Slovakia vállalta, hogy átveszi az NCHZ vállalattal szemben a csődeljárás során keletkezett magánjogi kötelezettségeket, összesen [10–13] millió EUR összegben. |
| --- | --- |

(16)

A csődeljárás során a csődgondnok az NCHZ tevékenységének értékesítése céljából két nyílt ajánlattételi eljárást kezdeményezett. Az első sikertelen volt, mivel csak egyetlen ajánlattevő vett részt a végső szakaszban, amely 2 millió EUR összegre tett ajánlatot. A csődgondnok ezt az ajánlatot elutasította, a trencséni bíróság pedig határozatával megszüntette az ajánlattételi eljárást. A vállalatot a 2011-ben kiírt második ajánlattételi eljárás keretében eladták. Az eljárás során két jogosult ajánlattevő vett részt a végső szakaszban, az egyik 2 046 000 EUR, a másik 2 200 000 EUR összegre tett ajánlatot. A legmagasabb összegű ajánlatot választott ák. A nyertes ajánlattevő a Via Chem Slovakia nevű cseh társaság volt. A Via Chem Slovakiával 2012. január 16-án kötötték meg az adásvételi szerződést, maga az adásvétel pedig 2012. július 31-én zárult le. Az NCHZ [...] (7) összeget kapott, amelyet az adásvételből származó bevételekbe is beleszámítottak. Ezenkívül a Via Chem Slovakia vállalta, hogy átveszi az NCHZ vállalattal szemben a csődeljárás során keletkezett magánjogi kötelezettségeket, összesen [10–13] millió EUR összegben.

| (17) | A második ajánlattételi eljárás feltételei szerint a lehetséges ajánlattevőknek két lehetőségük volt: vagy a kedvezményezettre vonatkozó, az ajánlattételi feltételek 1.7. cikkében foglalt kötelezettségek elfogadásával tehették meg ajánlatukat, vagy e kötelezettségek vállalása nélkül. A kötelezettségvállalások között szerepeltek az alábbi feltételek:






  — | a NCHZ vállalat felvásárlását követő ötéves időszakban a termelésnek el kell érnie a 2010-es termelési szint legalább 75 %-át; |
| --- | --- | --- |

(17)

A második ajánlattételi eljárás feltételei szerint a lehetséges ajánlattevőknek két lehetőségük volt: vagy a kedvezményezettre vonatkozó, az ajánlattételi feltételek 1.7. cikkében foglalt kötelezettségek elfogadásával tehették meg ajánlatukat, vagy e kötelezettségek vállalása nélkül. A kötelezettségvállalások között szerepeltek az alábbi feltételek:

—

a NCHZ vállalat felvásárlását követő ötéves időszakban a termelésnek el kell érnie a 2010-es termelési szint legalább 75 %-át;

| — | legalább 11 millió EUR összegű beruházást kell megvalósítani a környezetvédelmi szabályoknak való megfelelést biztosító intézkedések végrehajtásához, amelyekre a vegyianyaggyártás folytatása miatt van szükség; továbbá |
| --- | --- |

—

legalább 11 millió EUR összegű beruházást kell megvalósítani a környezetvédelmi szabályoknak való megfelelést biztosító intézkedések végrehajtásához, amelyekre a vegyianyaggyártás folytatása miatt van szükség; továbbá

| — | a vevő öt éven át nem adhatja el és nem ruházhatja át az NCHZ vállalatot, ha azzal veszélyezteti a működés fenntartását. |
| --- | --- |

—

a vevő öt éven át nem adhatja el és nem ruházhatja át az NCHZ vállalatot, ha azzal veszélyezteti a működés fenntartását.

| (18) | A kiírás szabályai szerint, ha a legnagyobb összegű ajánlat a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőtől érkezik, a kötelezettségeket vállaló ajánlattevők közül a legnagyobb összeget kínáló teheti meg a legmagasabb ajánlatot. A Szlovák Köztársaság által nyújtott információk szerint a második ajánlattételi eljárásban részt vevő felek egyike sem vállalta a kötelezettségeket az ajánlattétel során. Ezért az NCHZ vállalatot a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőnek adták el. |
| --- | --- |

(18)

A kiírás szabályai szerint, ha a legnagyobb összegű ajánlat a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőtől érkezik, a kötelezettségeket vállaló ajánlattevők közül a legnagyobb összeget kínáló teheti meg a legmagasabb ajánlatot. A Szlovák Köztársaság által nyújtott információk szerint a második ajánlattételi eljárásban részt vevő felek egyike sem vállalta a kötelezettségeket az ajánlattétel során. Ezért az NCHZ vállalatot a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőnek adták el.

| (19) | 2012. augusztus 1-jén, azaz a csődeljárás alatt álló NCHZ és a Via Chem Slovakia közötti ügylet lezárása után egy nappal a Via Chem Slovakia eladta a Fortischem részére az NCHZ fő üzletágát, a vegyianyaggyártást [...] EUR-ért. A Fortischem a vegyianyagrészleg összes kötelezettségét és szerződését is átvette. Az NCHZ 1 412 alkalmazottjának nagy részét is átcsoportosították a Fortischemhez. Szlovákia azt állítja, hogy az NCHZ eredeti tulajdonának kevesebb mint 60 %-a került átadásra, mivel a tranzakció nem terjedt ki az ingatlaneszközökre. Az adásvételi szerződés értelmében azonban a Fortischem használhatja az eredetileg az átadott üzleti tevékenységhez tartozó, de a Via Chem Slovakia tulajdonában maradt ingatlant. |
| --- | --- |

(19)

2012. augusztus 1-jén, azaz a csődeljárás alatt álló NCHZ és a Via Chem Slovakia közötti ügylet lezárása után egy nappal a Via Chem Slovakia eladta a Fortischem részére az NCHZ fő üzletágát, a vegyianyaggyártást [...] EUR-ért. A Fortischem a vegyianyagrészleg összes kötelezettségét és szerződését is átvette. Az NCHZ 1 412 alkalmazottjának nagy részét is átcsoportosították a Fortischemhez. Szlovákia azt állítja, hogy az NCHZ eredeti tulajdonának kevesebb mint 60 %-a került átadásra, mivel a tranzakció nem terjedt ki az ingatlaneszközökre. Az adásvételi szerződés értelmében azonban a Fortischem használhatja az eredetileg az átadott üzleti tevékenységhez tartozó, de a Via Chem Slovakia tulajdonában maradt ingatlant.

| (20) | Bár a csődeljárás során az NCHZ összes eszközét értékesítették, az eljárás még nem zárult le (ennek egyik oka, hogy egyes követelésekkel kapcsolatban még folyik a bírósági eljárás). 2012-ben az állami hitelezők követeléseinek egy részét, mintegy 4,0 millió EUR összegben, sikerült az NCHZ tevékenységének értékesítéséből származó bevételből visszafizetni. Az eszközök értékesítéséből származó bevételeket azonban még csak részben osztották szét. |
| --- | --- |

(20)

Bár a csődeljárás során az NCHZ összes eszközét értékesítették, az eljárás még nem zárult le (ennek egyik oka, hogy egyes követelésekkel kapcsolatban még folyik a bírósági eljárás). 2012-ben az állami hitelezők követeléseinek egy részét, mintegy 4,0 millió EUR összegben, sikerült az NCHZ tevékenységének értékesítéséből származó bevételből visszafizetni. Az eszközök értékesítéséből származó bevételeket azonban még csak részben osztották szét.

2.3.   Az intézkedések ismertetése

| (21) | A vizsgálat tárgyát képező intézkedés az állami szervezetekkel szemben fennálló hiteltartozás megfizetésének elmaradása az NCHZ csődeljárása során. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat tárgyát képező intézkedés az állami szervezetekkel szemben fennálló hiteltartozás megfizetésének elmaradása az NCHZ csődeljárása során.

| (22) | Az NCHZ állami szervezetekkel vagy állami tulajdonú vállalatokkal szemben fennálló, a csődeljárás során keletkezett tartozásai 2012. augusztus 1-jén, az NCHZ tevékenységének értékesítése napján 13 353 877,46 EUR összeget tettek ki. Ezek a tartozások csupán a csődeljárás során keletkezett tartozások (azaz nem az állammal szemben fennálló összes tartozást jelentik). E tartozásokat a szlovák csődtörvény (8) 87. cikke „csődvagyonnal szemben fennálló követelésként” határozza meg. A csődvagyonnal szemben fennálló követelések közé tartoznak a csőd bejelentését követően, a csődeljárás keretében az eszközök kezelésének és felszámolásának tekintetében keletkező követelések, valamint a csőd bejelentését követően az adók, illetékek, vámok, egészségbiztosítási járulékok, társadalombiztosítási járulékok, valamint a csődbe ment társaság alkalmazottainak bére és fizetése tekintetében felmerülő követelések. A társaságnak a csődeljárás során fenntartott folyamatos működéséből keletkező, e folyamatos működésből származó bevételekből nem megtéríthető tartozásait is vagyontárggyal szembeni követelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

Az NCHZ állami szervezetekkel vagy állami tulajdonú vállalatokkal szemben fennálló, a csődeljárás során keletkezett tartozásai 2012. augusztus 1-jén, az NCHZ tevékenységének értékesítése napján 13 353 877,46 EUR összeget tettek ki. Ezek a tartozások csupán a csődeljárás során keletkezett tartozások (azaz nem az állammal szemben fennálló összes tartozást jelentik). E tartozásokat a szlovák csődtörvény (8) 87. cikke „csődvagyonnal szemben fennálló követelésként” határozza meg. A csődvagyonnal szemben fennálló követelések közé tartoznak a csőd bejelentését követően, a csődeljárás keretében az eszközök kezelésének és felszámolásának tekintetében keletkező követelések, valamint a csőd bejelentését követően az adók, illetékek, vámok, egészségbiztosítási járulékok, társadalombiztosítási járulékok, valamint a csődbe ment társaság alkalmazottainak bére és fizetése tekintetében felmerülő követelések. A társaságnak a csődeljárás során fenntartott folyamatos működéséből keletkező, e folyamatos működésből származó bevételekből nem megtéríthető tartozásait is vagyontárggyal szembeni követelésnek kell tekinteni.

| (23) | Az NCHZ csődeljárás során keletkezett köztartozásait az alábbi 1. táblázat tartalmazza.

  1. táblázat


  Az NCHZ-nak az állam vagy állami tulajdonú vállalatokkal szemben a csődeljárás során keletkezett tartozásai (2012. augusztus 1-jei állapot)







  Hatóságok/állami tulajdonú vállalat | A tartozás összege EUR-ban |
| --- | --- | --- |
| Társadalombiztosító Intézet | (...) |
| Všeobecná zdravotná poisťovňa (Állami tulajdonú egészségbiztosító) | (...) |
| Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. (Állami vízgazdálkodási vállalat) | (...) |
| Nyitranovák város (szemétszállítási díj, ingatlanadó) | (...) |
| Környezetvédelmi Alap | (...) |
| RTVS, s.r.o. | (...) |
| Különböző önkormányzatok (szemétszállítási díj, ingatlanadó) | (...) |
| Spoločná zdravotná poisťovna (Közös egészségbiztosító társaság) | (...) |
| Daň z motorových vozidiel (Gépjárműadó-hatóság) | (...) |
| ÖSSZESEN | 13 353 877,46 |

(23)

Az NCHZ csődeljárás során keletkezett köztartozásait az alábbi 1. táblázat tartalmazza.

1. táblázat

Az NCHZ-nak az állam vagy állami tulajdonú vállalatokkal szemben a csődeljárás során keletkezett tartozásai (2012. augusztus 1-jei állapot)

Hatóságok/állami tulajdonú vállalat

A tartozás összege EUR-ban

Társadalombiztosító Intézet

(...)

Všeobecná zdravotná poisťovňa (Állami tulajdonú egészségbiztosító)

(...)

Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. (Állami vízgazdálkodási vállalat)

(...)

Nyitranovák város (szemétszállítási díj, ingatlanadó)

(...)

Környezetvédelmi Alap

(...)

RTVS, s.r.o.

(...)

Különböző önkormányzatok (szemétszállítási díj, ingatlanadó)

(...)

Spoločná zdravotná poisťovna (Közös egészségbiztosító társaság)

(...)

Daň z motorových vozidiel (Gépjárműadó-hatóság)

(...)

ÖSSZESEN

13 353 877,46

| (24) | A szlovák csődtörvény 88. cikkének (5) bekezdése értelmében az üzletmenetből adódó tartozásokat a csődgondnok az üzletmenetből származó bevételekből, esedékességi sorrendben rendezi. |
| --- | --- |

(24)

A szlovák csődtörvény 88. cikkének (5) bekezdése értelmében az üzletmenetből adódó tartozásokat a csődgondnok az üzletmenetből származó bevételekből, esedékességi sorrendben rendezi.

| (25) | A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján úgy véli, hogy egyes állami intézmények (pl. a társadalombiztosító társaság) a csődeljárás során megpróbálták érvényesíteni követeléseiket. Az NCHZ folyamatos működése azonban nem hozott elegendő bevételt az összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és a csődeljárás során keletkezett egyéb állami követeléseket. Az NCHZ bevételeit elsősorban az üzletmenethez közvetlenül kapcsolódó, a kereskedelmi tevékenység fenntartásához szükséges költségek (nyersanyag- és energiaellátás stb.) fedezésére használták, az állam felé fennálló tartozásokat azonban nem törlesztették, amelyek összege így a csődben lévő NCHZ folyamatos működése során tovább nőtt. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján úgy véli, hogy egyes állami intézmények (pl. a társadalombiztosító társaság) a csődeljárás során megpróbálták érvényesíteni követeléseiket. Az NCHZ folyamatos működése azonban nem hozott elegendő bevételt az összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és a csődeljárás során keletkezett egyéb állami követeléseket. Az NCHZ bevételeit elsősorban az üzletmenethez közvetlenül kapcsolódó, a kereskedelmi tevékenység fenntartásához szükséges költségek (nyersanyag- és energiaellátás stb.) fedezésére használták, az állam felé fennálló tartozásokat azonban nem törlesztették, amelyek összege így a csődben lévő NCHZ folyamatos működése során tovább nőtt.

| (26) | Az NCHZ folyamatos működése, amely a felhalmozódott tartozások fő okának tekinthető, a csődeljárás során foganatosított két eltérő intézkedésen, azaz 2009 decembere és 2010 decembere között a törvényen, majd 2011 januárjától a hitelezők döntésén alapult. |
| --- | --- |

(26)

Az NCHZ folyamatos működése, amely a felhalmozódott tartozások fő okának tekinthető, a csődeljárás során foganatosított két eltérő intézkedésen, azaz 2009 decembere és 2010 decembere között a törvényen, majd 2011 januárjától a hitelezők döntésén alapult.

2.3.1.   Az említett törvény értelmében történő működés

| (27) | A törvény 2009. december 1-jei és a 2009. december 2-i kormányhatározat hatálybalépésétől a törvény hatályának 2010. december 31-én történő megszűnéséig az NCHZ-t megillette a „stratégiai jelentőségű vállalkozás” megnevezés. A törvény értelmében csődgondnok köteles volt: (i) biztosítani a stratégiai jelentőségű vállalkozás folyamatos működését akkor is, ha annak bevétele nem fedezte teljes mértékben a működési költségeit, az adókat és a társadalombiztosítási járulékokat is beleértve; és (ii) megakadályozni az alkalmazottak jogosulatlan kollektív elbocsátását. |
| --- | --- |

(27)

A törvény 2009. december 1-jei és a 2009. december 2-i kormányhatározat hatálybalépésétől a törvény hatályának 2010. december 31-én történő megszűnéséig az NCHZ-t megillette a „stratégiai jelentőségű vállalkozás” megnevezés. A törvény értelmében csődgondnok köteles volt: (i) biztosítani a stratégiai jelentőségű vállalkozás folyamatos működését akkor is, ha annak bevétele nem fedezte teljes mértékben a működési költségeit, az adókat és a társadalombiztosítási járulékokat is beleértve; és (ii) megakadályozni az alkalmazottak jogosulatlan kollektív elbocsátását.

| (28) | A törvény a csődeljárás alatt álló stratégiai jelentőségű gazdasági társaságokra vonatkozott. A törvény célja azon vállalatok működésének fenntartása volt, amelyek ellen csődeljárás folyt, és amelyeket a szlovák kormány stratégiai jelentőségűnek minősített. Ezen kívül a törvény értelmében a szlovák kormány elővásárlási jogot szerzett a csődbe ment stratégiai jelentőségű vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(28)

A törvény a csődeljárás alatt álló stratégiai jelentőségű gazdasági társaságokra vonatkozott. A törvény célja azon vállalatok működésének fenntartása volt, amelyek ellen csődeljárás folyt, és amelyeket a szlovák kormány stratégiai jelentőségűnek minősített. Ezen kívül a törvény értelmében a szlovák kormány elővásárlási jogot szerzett a csődbe ment stratégiai jelentőségű vállalkozásokra.

| (29) | Ahhoz, hogy egy adott társaság a törvény hatálya alá tartozzon, az összes alábbi követelménynek teljesülnie kellett:






  — | a társaság olyan gazdasági társaság, amelynek eszközei a bejelentett csődeljárás tárgyát képezik; |
| --- | --- | --- |

(29)

Ahhoz, hogy egy adott társaság a törvény hatálya alá tartozzon, az összes alábbi követelménynek teljesülnie kellett:

—

a társaság olyan gazdasági társaság, amelynek eszközei a bejelentett csődeljárás tárgyát képezik;

| — | a társaság az egészségvédelem, a nemzetbiztonság vagy a gazdaság megfelelő működésének szempontjából jelentős; |
| --- | --- |

—

a társaság az egészségvédelem, a nemzetbiztonság vagy a gazdaság megfelelő működésének szempontjából jelentős;

| — | a társaság legalább 500 alkalmazottal rendelkezik vagy jelentős mértékben szolgáltat a lakosság, egyéb iparágak és a nemzeti közlekedés részére energiát, gázt, fűtést vagy finomítóipari termékeket, illetve vízműveket, lakossági szennyvíztisztító telepet, csatornarendszert üzemeltet vagy a lakossági vízellátást biztosítja; |
| --- | --- |

—

a társaság legalább 500 alkalmazottal rendelkezik vagy jelentős mértékben szolgáltat a lakosság, egyéb iparágak és a nemzeti közlekedés részére energiát, gázt, fűtést vagy finomítóipari termékeket, illetve vízműveket, lakossági szennyvíztisztító telepet, csatornarendszert üzemeltet vagy a lakossági vízellátást biztosítja;

| — | a társaságot a szlovák kormány stratégiai jelentőségűnek minősíti. |
| --- | --- |

—

a társaságot a szlovák kormány stratégiai jelentőségűnek minősíti.

| (30) | Az NCHZ volt az egyetlen társaság, amelynek a törvényből előnye származott. A törvényt 2009. november 5-én fogadták el, és 2009. december 1-jén lépett hatályba. 2009. december 2-án a szlovák kormány az 534/2009. számú határozatában az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította. |
| --- | --- |

(30)

Az NCHZ volt az egyetlen társaság, amelynek a törvényből előnye származott. A törvényt 2009. november 5-én fogadták el, és 2009. december 1-jén lépett hatályba. 2009. december 2-án a szlovák kormány az 534/2009. számú határozatában az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította.

| (31) | Az NCHZ stratégiai jelentőségének megállapításakor a szlovák kormány utalt arra, hogy a társaság csődje közvetlenül több mint 1 700 munkahely megszűnését eredményezheti, az NCHZ beszállítóinál pedig további 5 000 szlovákiai munkahelyet veszélyeztethet. A kormány azt is kijelentette, hogy az NCHZ gyártótevékenységének leállítása negatív hatást gyakorolna a szlovákiai vegyipar teljesítményére és versenyképességére, és így jelentősen rontaná a teljes szlovák gazdaság helyzetét (9). |
| --- | --- |

(31)

Az NCHZ stratégiai jelentőségének megállapításakor a szlovák kormány utalt arra, hogy a társaság csődje közvetlenül több mint 1 700 munkahely megszűnését eredményezheti, az NCHZ beszállítóinál pedig további 5 000 szlovákiai munkahelyet veszélyeztethet. A kormány azt is kijelentette, hogy az NCHZ gyártótevékenységének leállítása negatív hatást gyakorolna a szlovákiai vegyipar teljesítményére és versenyképességére, és így jelentősen rontaná a teljes szlovák gazdaság helyzetét (9).

2.3.2.   A hitelezői választmány döntése szerinti működés

| (32) | Miután a törvény 2010. december 31-én hatályát vesztette, a csődgondnok, akit kötöttek a hitelezői választmány utasításai, a szlovák csődtörvény rendelkezéseinek megfelelően az NCHZ működésének folytatása mellett döntött. |
| --- | --- |

(32)

Miután a törvény 2010. december 31-én hatályát vesztette, a csődgondnok, akit kötöttek a hitelezői választmány utasításai, a szlovák csődtörvény rendelkezéseinek megfelelően az NCHZ működésének folytatása mellett döntött.

| (33) | A szlovák csődtörvény értelmében a csődeljárás során jegyzékbe vett összes nem biztosított követelés hitelezői kötelesek hitelezői választmányt választani, hogy a csődeljárás során érvényesíthessék jogaikat. A hitelezői választmánynak jogában áll utasítani a csődgondnokot a szlovák csődtörvényben egyértelműen meghatározott esetekben, például ha a csődbe ment vállalkozás működésének költségei meghaladják a működésből származó bevételeket, és annak folyamatos működése így további tartozások felhalmozódásához vezet. Ilyen helyzetben a csődgondnokot utasítani kell arra vonatkozóan, hogy a társaság folyamatos működését meddig kell fenntartani (a szlovák csődtörvény 88. cikke). Az ilyen utasításokról a hitelezői választmány a biztosított hitelezőkkel együtt szavaz, majd ezeket az utasításokat a csődbíróságnak kell jóváhagynia és kötelezővé tennie. |
| --- | --- |

(33)

A szlovák csődtörvény értelmében a csődeljárás során jegyzékbe vett összes nem biztosított követelés hitelezői kötelesek hitelezői választmányt választani, hogy a csődeljárás során érvényesíthessék jogaikat. A hitelezői választmánynak jogában áll utasítani a csődgondnokot a szlovák csődtörvényben egyértelműen meghatározott esetekben, például ha a csődbe ment vállalkozás működésének költségei meghaladják a működésből származó bevételeket, és annak folyamatos működése így további tartozások felhalmozódásához vezet. Ilyen helyzetben a csődgondnokot utasítani kell arra vonatkozóan, hogy a társaság folyamatos működését meddig kell fenntartani (a szlovák csődtörvény 88. cikke). Az ilyen utasításokról a hitelezői választmány a biztosított hitelezőkkel együtt szavaz, majd ezeket az utasításokat a csődbíróságnak kell jóváhagynia és kötelezővé tennie.

| (34) | Az NCHZ csődeljárása esetében a választmány öt szervezetből állt, ebből négy magántulajdonban volt (10). A hitelezői választmány egyetlen állami tagja a szlovák Nemzeti Vagyonkezelő Alap volt (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Ezen kívül a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk szerint az NCHZ-nek hat biztosított hitelezője volt. E biztosított hitelezők közül négy állami tulajdonú/állami vállalat volt: a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap (Environmentálny fond), a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank (Slovenská záručná egy rozvojová banka, a. s.) és Nyitranovák (Nováky) város. |
| --- | --- |

(34)

Az NCHZ csődeljárása esetében a választmány öt szervezetből állt, ebből négy magántulajdonban volt (10). A hitelezői választmány egyetlen állami tagja a szlovák Nemzeti Vagyonkezelő Alap volt (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Ezen kívül a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk szerint az NCHZ-nek hat biztosított hitelezője volt. E biztosított hitelezők közül négy állami tulajdonú/állami vállalat volt: a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap (Environmentálny fond), a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank (Slovenská záručná egy rozvojová banka, a. s.) és Nyitranovák (Nováky) város.

| (35) | A szlovák csődtörvény rendelkezéseinek megfelelően a csődgondnok tájékoztatta mind a biztosított, mind pedig a nem biztosított hitelezőket (a 2011. január 26-án tartott közös gyűlésen), hogy az NCHZ működésének költségei meghaladták a működésből származó bevételeket. A csődgondnok a hitelezők rendelkezésére bocsátott egy 2010. december 23-án kelt gazdasági elemzést is, amely az NCHZ hitelezői számára több lehetséges forgatókönyvet is felvázolt, és összevetette a költségeket a bevételekkel. Az elemzés megállapította, hogy a hitelezők érdekét szolgálja, ha az NCHZ folytatja tevékenységét, és azt működő vállalatként értékesítik. A csődgondnok elemzését az NCHZ „NCHZ Nyitranovák – Szerkezetátalakítási megvalósíthatósági tanulmány” című vezetőségi prezentációja egészítette ki, amely szintén úgy érvelt, hogy a hitelezők számára az lenne a legjobb megoldás, ha az NCHZ-t működő vállalatként értékesítenék. E tanulmányokat figyelembe véve 2011. január 26-án a hitelezői választmány összes tagja és az összes biztosított hitelező megállapodott abban, hogy a vállalat folytatja működését. E határozatot a trencséni bíróság 2011. február 23-i határozatával jóváhagyta és a csődgondnok számára kötelezővé tette. |
| --- | --- |

(35)

A szlovák csődtörvény rendelkezéseinek megfelelően a csődgondnok tájékoztatta mind a biztosított, mind pedig a nem biztosított hitelezőket (a 2011. január 26-án tartott közös gyűlésen), hogy az NCHZ működésének költségei meghaladták a működésből származó bevételeket. A csődgondnok a hitelezők rendelkezésére bocsátott egy 2010. december 23-án kelt gazdasági elemzést is, amely az NCHZ hitelezői számára több lehetséges forgatókönyvet is felvázolt, és összevetette a költségeket a bevételekkel. Az elemzés megállapította, hogy a hitelezők érdekét szolgálja, ha az NCHZ folytatja tevékenységét, és azt működő vállalatként értékesítik. A csődgondnok elemzését az NCHZ „NCHZ Nyitranovák – Szerkezetátalakítási megvalósíthatósági tanulmány” című vezetőségi prezentációja egészítette ki, amely szintén úgy érvelt, hogy a hitelezők számára az lenne a legjobb megoldás, ha az NCHZ-t működő vállalatként értékesítenék. E tanulmányokat figyelembe véve 2011. január 26-án a hitelezői választmány összes tagja és az összes biztosított hitelező megállapodott abban, hogy a vállalat folytatja működését. E határozatot a trencséni bíróság 2011. február 23-i határozatával jóváhagyta és a csődgondnok számára kötelezővé tette.

| (36) | A hitelezők és a trencséni bíróság jóváhagyását követően a NCHZ megszakítás nélkül folytatta tevékenységét egészen addig, amíg 2012 júliusában működő vállalatként megvásárolta a Via Chem Slovakia. |
| --- | --- |

(36)

A hitelezők és a trencséni bíróság jóváhagyását követően a NCHZ megszakítás nélkül folytatta tevékenységét egészen addig, amíg 2012 júliusában működő vállalatként megvásárolta a Via Chem Slovakia.

2.3.3.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat

| (37) | Az eljárás megindításáról szóló, 2013. július 2-i határozat megállapította, hogy a csődeljárás során az NCHZ nem fizette meg az alkalmazottak után esedékes összes társadalombiztosítási járulékot és a különféle állami szervezetekkel szemben fennálló egyéb tartozásait. A 2009–2011 közötti időszakra vonatkozó köztartozások összege elérte a 12,1 millió EUR-t. Tekintettel az NCHZ-nak a csőd bejelentése előtti időszakban felmerült pénzügyi nehézségeire, az NCHZ folyamatos működésének engedélyezésével az állam tényleges kockázatot vállalt, hogy az NCHZ további köztartozásokat halmoz fel, amelyeket majd nem tud teljesíteni. A meg nem fizetett adósság így elkerülhető lett volna, vagy legalábbis is jelentősen csökkent volna, ha az NCHZ működését a csődeljárás során felfüggesztik. |
| --- | --- |

(37)

Az eljárás megindításáról szóló, 2013. július 2-i határozat megállapította, hogy a csődeljárás során az NCHZ nem fizette meg az alkalmazottak után esedékes összes társadalombiztosítási járulékot és a különféle állami szervezetekkel szemben fennálló egyéb tartozásait. A 2009–2011 közötti időszakra vonatkozó köztartozások összege elérte a 12,1 millió EUR-t. Tekintettel az NCHZ-nak a csőd bejelentése előtti időszakban felmerült pénzügyi nehézségeire, az NCHZ folyamatos működésének engedélyezésével az állam tényleges kockázatot vállalt, hogy az NCHZ további köztartozásokat halmoz fel, amelyeket majd nem tud teljesíteni. A meg nem fizetett adósság így elkerülhető lett volna, vagy legalábbis is jelentősen csökkent volna, ha az NCHZ működését a csődeljárás során felfüggesztik.

| (38) | Határozott jelek utaltak arra is, hogy az államnak volt tulajdonítható a hitelezők azon döntése, amely szerint az NCHZ a törvény lejártát követően is folytatta működését, és amely a társaságot indokolatlan, szelektív gazdasági versenyelőnybe hozta. |
| --- | --- |

(38)

Határozott jelek utaltak arra is, hogy az államnak volt tulajdonítható a hitelezők azon döntése, amely szerint az NCHZ a törvény lejártát követően is folytatta működését, és amely a társaságot indokolatlan, szelektív gazdasági versenyelőnybe hozta.

| (39) | A Bizottság ezért előzetes jelleggel azt állapította meg, hogy az NCHZ normál piaci körülmények között nem jutott volna olyan versenyelőnyhöz, amelyben azáltal részesült, hogy folytathatta működését és piaci tevékenységét úgy, hogy hosszú ideig nem kellett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb köztartozásokat fizetnie. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezért előzetes jelleggel azt állapította meg, hogy az NCHZ normál piaci körülmények között nem jutott volna olyan versenyelőnyhöz, amelyben azáltal részesült, hogy folytathatta működését és piaci tevékenységét úgy, hogy hosszú ideig nem kellett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb köztartozásokat fizetnie.

| (40) | A Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy feltételek nélküli volt az az ajánlattételi eljárás, amelyen az NCHZ-t értékesítették, hiszen az ajánlattevők némelyike a későbbi szakaszban, amikor már az összes ajánlatot benyújtották, lehetőséget kapott magasabb összegű ajánlat megtételére. A Bizottság tehát kétségbe vonta, hogy a sikeres ajánlattevő által a társaság eszközeiért fizetett ár olyan piaci árnak felel meg, amely biztosíthatta a hitelezőkkel, többek között az állammal szemben fennálló tartozás megfizetéséhez szükséges bevétel maximalizálását. Sőt voltak arra utaló határozott jelek, hogy az NCHZ és az új szervezet közötti gazdasági folytonosság nem szakadt meg. Ez azt jelentené, hogy az NCHZ részére nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást a társaság tevékenységének új tulajdonosával vissza lehet fizettetni. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy feltételek nélküli volt az az ajánlattételi eljárás, amelyen az NCHZ-t értékesítették, hiszen az ajánlattevők némelyike a későbbi szakaszban, amikor már az összes ajánlatot benyújtották, lehetőséget kapott magasabb összegű ajánlat megtételére. A Bizottság tehát kétségbe vonta, hogy a sikeres ajánlattevő által a társaság eszközeiért fizetett ár olyan piaci árnak felel meg, amely biztosíthatta a hitelezőkkel, többek között az állammal szemben fennálló tartozás megfizetéséhez szükséges bevétel maximalizálását. Sőt voltak arra utaló határozott jelek, hogy az NCHZ és az új szervezet közötti gazdasági folytonosság nem szakadt meg. Ez azt jelentené, hogy az NCHZ részére nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást a társaság tevékenységének új tulajdonosával vissza lehet fizettetni.

| (41) | A Bizottság ezért úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság ezért úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (42) | Két harmadik fél nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatról: a panaszos és egy másik érdekelt harmadik fél, aki személyazonosságának titokban tartását kérte. Mindkét érdekelt fél megerősítette a Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban felvázolt tényállást és érvelést. |
| --- | --- |

(42)

Két harmadik fél nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatról: a panaszos és egy másik érdekelt harmadik fél, aki személyazonosságának titokban tartását kérte. Mindkét érdekelt fél megerősítette a Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban felvázolt tényállást és érvelést.

| (43) | A harmadik felek kiemelték az NCHZ gazdasági nehézségei és a stratégiai jelentőségű vállalkozásokról szóló, gyorsított jogalkotási eljárásban elfogadott törvény bevezetése közötti nyilvánvaló időbeli összefüggést. Ezen kívül a törvény hatálybalépését követően mindössze egy nappal a szlovák kormány határozatot fogadott el, amelyben a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította az NCHZ-t. Mindkét érdekelt fél azt állította, hogy az állam elkerülhette volna a köztartozások felhalmozásának előre látható kockázatát, ha nem adja meg az NCHZ-nek a stratégiai jelentőségű vállalkozás minősítést. |
| --- | --- |

(43)

A harmadik felek kiemelték az NCHZ gazdasági nehézségei és a stratégiai jelentőségű vállalkozásokról szóló, gyorsított jogalkotási eljárásban elfogadott törvény bevezetése közötti nyilvánvaló időbeli összefüggést. Ezen kívül a törvény hatálybalépését követően mindössze egy nappal a szlovák kormány határozatot fogadott el, amelyben a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánította az NCHZ-t. Mindkét érdekelt fél azt állította, hogy az állam elkerülhette volna a köztartozások felhalmozásának előre látható kockázatát, ha nem adja meg az NCHZ-nek a stratégiai jelentőségű vállalkozás minősítést.

| (44) | Ezen kívül az NCHZ számára valószínűleg előnyt jelentett, hogy törvény értelmében nem hagyhatta el a piacot, így megbízható üzleti partner maradhatott, míg az NCHZ-hez hasonló helyzetben lévő, azaz csődeljárás alatt álló más társaságoknak vélhetően, a piacról való kilépés lehetősége következtében romlott volna a beszállítókkal és ügyfelekkel fennálló üzleti kapcsolatuk. |
| --- | --- |

(44)

Ezen kívül az NCHZ számára valószínűleg előnyt jelentett, hogy törvény értelmében nem hagyhatta el a piacot, így megbízható üzleti partner maradhatott, míg az NCHZ-hez hasonló helyzetben lévő, azaz csődeljárás alatt álló más társaságoknak vélhetően, a piacról való kilépés lehetősége következtében romlott volna a beszállítókkal és ügyfelekkel fennálló üzleti kapcsolatuk.

| (45) | Ami pedig az NCHZ-nak a hitelezői választmány döntése alapján történő működését illeti, az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a hitelezői választmány állami tulajdonban lévő tagjának lehetősége és kötelessége lett volna más eredményre törekedni, például azáltal, hogy meggyőzi a többi bizottsági tagot, vagy legalább azzal, hogy az NCHZ folyamatos működése ellen szavaz. Ugyanez az érvelés vonatkozik az államra, mint a biztosított hitelezők egyikére, amelynek az érdekelt felek szerint jogában állt megvétózni az NCHZ folyamatos működését jóváhagyó döntést. Az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy ennek elmulasztása azt jelentette, hogy a hitelezői választmány és a biztosított hitelezők döntése valójában az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(45)

Ami pedig az NCHZ-nak a hitelezői választmány döntése alapján történő működését illeti, az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a hitelezői választmány állami tulajdonban lévő tagjának lehetősége és kötelessége lett volna más eredményre törekedni, például azáltal, hogy meggyőzi a többi bizottsági tagot, vagy legalább azzal, hogy az NCHZ folyamatos működése ellen szavaz. Ugyanez az érvelés vonatkozik az államra, mint a biztosított hitelezők egyikére, amelynek az érdekelt felek szerint jogában állt megvétózni az NCHZ folyamatos működését jóváhagyó döntést. Az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy ennek elmulasztása azt jelentette, hogy a hitelezői választmány és a biztosított hitelezők döntése valójában az államnak tulajdonítható.

| (46) | Mindenesetre az érdekelt felek azt is állították, hogy a trencséni bíróságnak az NCHZ működésének fenntartását engedélyező döntése szintén az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(46)

Mindenesetre az érdekelt felek azt is állították, hogy a trencséni bíróságnak az NCHZ működésének fenntartását engedélyező döntése szintén az államnak tulajdonítható.

| (47) | Mindkét érdekelt fél azt állította, hogy az NCHZ folyamatos működése torzította a versenyt, különösen a kalcium-karbid piacán, és hogy az NCHZ a szóban forgó időszak során nagyon agresszív árpolitikát folytatott. |
| --- | --- |

(47)

Mindkét érdekelt fél azt állította, hogy az NCHZ folyamatos működése torzította a versenyt, különösen a kalcium-karbid piacán, és hogy az NCHZ a szóban forgó időszak során nagyon agresszív árpolitikát folytatott.

| (48) | Ami az NCHZ eladását illeti, az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a pályázati kötelezettségek miatt bizonytalan volt az eljárás kimenetele, és ő maga ezért nem vett részt az ajánlattételi eljárásban, jóllehet érdekelt volt az NCHZ üzleti tevékenységének megvételében. |
| --- | --- |

(48)

Ami az NCHZ eladását illeti, az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a pályázati kötelezettségek miatt bizonytalan volt az eljárás kimenetele, és ő maga ezért nem vett részt az ajánlattételi eljárásban, jóllehet érdekelt volt az NCHZ üzleti tevékenységének megvételében.

| (49) | Az érdekelt felek végül kijelentették, hogy a Fortischem általános működése és piaci jelenléte gyakorlatilag megegyezik a korábbi NCHZ-val. Az egyetlen észlelhető változás a név és a tulajdonos cseréje. |
| --- | --- |

(49)

Az érdekelt felek végül kijelentették, hogy a Fortischem általános működése és piaci jelenléte gyakorlatilag megegyezik a korábbi NCHZ-val. Az egyetlen észlelhető változás a név és a tulajdonos cseréje.

4.   SZLOVÁKIA ÉSZREVÉTELEI

Az NCHZ gazdasági előnyének fennállása

| (50) | Szlovákia azt állította, hogy az NCHZ csődeljárásáért felelős csődgondnok a törvény értelmében köteles volt a társaság működését 2010. december 31-ig fenntartani. Ami a szóban forgó törvény jellegét illeti, Szlovákia azt állította, hogy az a feltételeknek megfelelő valamennyi társaságra alkalmazandó általános intézkedést testesített meg. |
| --- | --- |

(50)

Szlovákia azt állította, hogy az NCHZ csődeljárásáért felelős csődgondnok a törvény értelmében köteles volt a társaság működését 2010. december 31-ig fenntartani. Ami a szóban forgó törvény jellegét illeti, Szlovákia azt állította, hogy az a feltételeknek megfelelő valamennyi társaságra alkalmazandó általános intézkedést testesített meg.

| (51) | Szlovákia úgy érvelt, hogy bár az első időszakban sem a hitelezők, sem a bíróság nem hozott döntést, valószínűsíthető, hogy a hitelezők a törvény hiányában is az NCHZ működésének fenntartása mellett döntöttek volna. Szlovákia utalt a csődgondnok 2009. októberi (azaz a törvény hatálybalépése előtti) előzetes elemzésére és nyilatkozataira, amelyekben jelezte az NCHZ folyamatos működésének előnyösségét. A törvény tehát semmilyen tényleges hatással nem járt, hiszen az NCHZ még a törvény elfogadása nélkül, csupán a szokásos csődszabályok alapján is folytatta volna a működését. |
| --- | --- |

(51)

Szlovákia úgy érvelt, hogy bár az első időszakban sem a hitelezők, sem a bíróság nem hozott döntést, valószínűsíthető, hogy a hitelezők a törvény hiányában is az NCHZ működésének fenntartása mellett döntöttek volna. Szlovákia utalt a csődgondnok 2009. októberi (azaz a törvény hatálybalépése előtti) előzetes elemzésére és nyilatkozataira, amelyekben jelezte az NCHZ folyamatos működésének előnyösségét. A törvény tehát semmilyen tényleges hatással nem járt, hiszen az NCHZ még a törvény elfogadása nélkül, csupán a szokásos csődszabályok alapján is folytatta volna a működését.

| (52) | Ezt követően, miután a törvény 2010 decemberében hatályát vesztette, a csődgondnok a társaság folyamatos működését illetően utasítást kért a hitelezői választmánytól. A választmány ezt elfogadta, és a döntést a trencséni bíróság is megerősítette (11). Szlovákia benyújtotta a hitelezői választmány döntésének alapjául szolgáló gazdasági elemzést. A társaság a 2012. évi eladásáig folytatta működését. |
| --- | --- |

(52)

Ezt követően, miután a törvény 2010 decemberében hatályát vesztette, a csődgondnok a társaság folyamatos működését illetően utasítást kért a hitelezői választmánytól. A választmány ezt elfogadta, és a döntést a trencséni bíróság is megerősítette (11). Szlovákia benyújtotta a hitelezői választmány döntésének alapjául szolgáló gazdasági elemzést. A társaság a 2012. évi eladásáig folytatta működését.

| (53) | Szlovákia továbbá benyújtotta a csődgondnok hipotetikus elemzését, amely a második időszakban (a hitelezők és a bíróság határozata alapján történő folyamatos működés) végzett elemzés módszertanán alapult, amely azt mutatja, hogy ha az első időszak elején (a törvény alapján történő folyamatos működés) figyelembe vették volna a végelszámolás lehetőségét, az elemzés ugyanarra az eredményre jutott volna. Annak ellenére, hogy a tartozások kisebb, összesen 8,5 millió EUR összeget tettek volna ki, a végelszámolásból származó bevétel nem haladta volna meg a költségeket és a fennálló tartozásokat. |
| --- | --- |

(53)

Szlovákia továbbá benyújtotta a csődgondnok hipotetikus elemzését, amely a második időszakban (a hitelezők és a bíróság határozata alapján történő folyamatos működés) végzett elemzés módszertanán alapult, amely azt mutatja, hogy ha az első időszak elején (a törvény alapján történő folyamatos működés) figyelembe vették volna a végelszámolás lehetőségét, az elemzés ugyanarra az eredményre jutott volna. Annak ellenére, hogy a tartozások kisebb, összesen 8,5 millió EUR összeget tettek volna ki, a végelszámolásból származó bevétel nem haladta volna meg a költségeket és a fennálló tartozásokat.

| (54) | A fentiekre való tekintettel Szlovákia azzal érvelt, hogy az államnak a csődeljárás során tanúsított magatartása összhangban állt a piacgazdasági hitelezői elvvel. Eszerint az eljárás nem biztosított gazdasági előnyt az NCHZ számára, és nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(54)

A fentiekre való tekintettel Szlovákia azzal érvelt, hogy az államnak a csődeljárás során tanúsított magatartása összhangban állt a piacgazdasági hitelezői elvvel. Eszerint az eljárás nem biztosított gazdasági előnyt az NCHZ számára, és nem minősül állami támogatásnak.

Szlovákia követeléseinek behajtása a csődben lévő NCHZ-től

| (55) | Szlovákia azt állította, hogy az NCHZ-val szemben fennálló követelések kezelése és behajtása során a fő hitelező, a társadalombiztosító társaság (Sociálna poisťovňa) a 461/2003. számú módosított társadalombiztosítási törvénnyel és a szlovák csődtörvénnyel összhangban járt el. A Sociálna poisťovňa kimerítette a törvény alapján rendelkezésre álló összes jogorvoslati lehetőséget. A díjfizetés elmaradását nem fogadta el, és a követeléseit a megfelelő módon nyújtotta be a csődgondnokhoz. |
| --- | --- |

(55)

Szlovákia azt állította, hogy az NCHZ-val szemben fennálló követelések kezelése és behajtása során a fő hitelező, a társadalombiztosító társaság (Sociálna poisťovňa) a 461/2003. számú módosított társadalombiztosítási törvénnyel és a szlovák csődtörvénnyel összhangban járt el. A Sociálna poisťovňa kimerítette a törvény alapján rendelkezésre álló összes jogorvoslati lehetőséget. A díjfizetés elmaradását nem fogadta el, és a követeléseit a megfelelő módon nyújtotta be a csődgondnokhoz.

| (56) | A társadalombiztosítási társaságnak a csőd bejelentése előtt nem voltak nyilvántartásba vett követelései az NCHZ-vel szemben, amelyeket a szlovák csődtörvény 28. cikkének megfelelően a csődeljárásban be kellett volna jelentenie (12). A társadalombiztosító tehát nem lehetett tagja a hitelezői választmánynak, amely az NCHZ folyamatos működéséről döntött. |
| --- | --- |

(56)

A társadalombiztosítási társaságnak a csőd bejelentése előtt nem voltak nyilvántartásba vett követelései az NCHZ-vel szemben, amelyeket a szlovák csődtörvény 28. cikkének megfelelően a csődeljárásban be kellett volna jelentenie (12). A társadalombiztosító tehát nem lehetett tagja a hitelezői választmánynak, amely az NCHZ folyamatos működéséről döntött.

| (57) | Ezért a követeléseinek kifizetését biztosító egyetlen rendelkezésre álló eszköz az volt, hogy a követeléseket a folyamatban lévő csődeljárásban csődvagyonnal szemben fennálló követelésként jelenti be. Ehhez folyamodott tehát a társadalombiztosító társaság (privigyei [Prievidza] fiókján keresztül) a szlovák csődtörvény 87. és 88. cikkével összhangban (a részletekért lásd a 2. táblázatot). |
| --- | --- |

(57)

Ezért a követeléseinek kifizetését biztosító egyetlen rendelkezésre álló eszköz az volt, hogy a követeléseket a folyamatban lévő csődeljárásban csődvagyonnal szemben fennálló követelésként jelenti be. Ehhez folyamodott tehát a társadalombiztosító társaság (privigyei [Prievidza] fiókján keresztül) a szlovák csődtörvény 87. és 88. cikkével összhangban (a részletekért lásd a 2. táblázatot).

| (58) | A szlovák csődtörvény 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a csődvagyonnal szemben felmerülő követeléseket a csődgondnok a szóban forgó csődvagyon eszközeinek felszámolásából származó bevételekből teljesíti, esedékességi sorrendben. A csődgondnok felel a csődvagyonnal szemben fennálló követelést benyújtó hitelezők veszteségeiért, amelyeket akkor szenvednek el, ha e rendelkezéssel összhangban a csődvagyonnal szemben fennálló követelésüket a vagyonfelügyelő nem rendezi megfelelően és haladéktalanul, kivéve, ha a csődgondnok bizonyítani tudja, hogy kellő szakmai körültekintéssel járt el. 2011. augusztus 24-én a társadalombiztosító társaság és az NCHZ képviselői a privigyei fiókban megbeszélést tartottak. A megbeszélésen a csődgondnok arról tájékoztatta a társadalombiztosító társaság képviselőit, hogy nem tudja a csődvagyonnal szemben fennálló követeléseket teljesíteni, mivel az üzleti tevékenység folyamatos működését kellett előnyben részesítenie, hogy a társaságot a lehető legjobb áron tudják értékesíteni. |
| --- | --- |

(58)

A szlovák csődtörvény 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a csődvagyonnal szemben felmerülő követeléseket a csődgondnok a szóban forgó csődvagyon eszközeinek felszámolásából származó bevételekből teljesíti, esedékességi sorrendben. A csődgondnok felel a csődvagyonnal szemben fennálló követelést benyújtó hitelezők veszteségeiért, amelyeket akkor szenvednek el, ha e rendelkezéssel összhangban a csődvagyonnal szemben fennálló követelésüket a vagyonfelügyelő nem rendezi megfelelően és haladéktalanul, kivéve, ha a csődgondnok bizonyítani tudja, hogy kellő szakmai körültekintéssel járt el. 2011. augusztus 24-én a társadalombiztosító társaság és az NCHZ képviselői a privigyei fiókban megbeszélést tartottak. A megbeszélésen a csődgondnok arról tájékoztatta a társadalombiztosító társaság képviselőit, hogy nem tudja a csődvagyonnal szemben fennálló követeléseket teljesíteni, mivel az üzleti tevékenység folyamatos működését kellett előnyben részesítenie, hogy a társaságot a lehető legjobb áron tudják értékesíteni.

| (59) | A szlovák csődtörvény 47. cikkének (1) bekezdése értelmében a csőd bejelentése felfüggeszt minden bírósági és egyéb eljárást, amely a csődeljárás tárgyát képező és a csődbe ment félhez tartozó eszközökre vonatkozik. A felfüggesztés időtartama alatt az ezen eljárásokban megállapított vagy elrendelt határidők nem járnak le. |
| --- | --- |

(59)

A szlovák csődtörvény 47. cikkének (1) bekezdése értelmében a csőd bejelentése felfüggeszt minden bírósági és egyéb eljárást, amely a csődeljárás tárgyát képező és a csődbe ment félhez tartozó eszközökre vonatkozik. A felfüggesztés időtartama alatt az ezen eljárásokban megállapított vagy elrendelt határidők nem járnak le.

| (60) | A szlovák csődtörvény 47. cikke értelmében a társadalombiztosító társaság a társadalombiztosítási törvény szerinti határozattal nem érvényesítheti követelését, és végrehajtási eljárás kezdeményezésével később sem hajthatja be követelését (lásd a szlovák csődtörvény 48. cikkét). A 2. táblázat tartalmazza a társadalombiztosító társaság 2009 szeptembere és 2012 januárja közötti időszakban jegyzett követeléseit. |
| --- | --- |

(60)

A szlovák csődtörvény 47. cikke értelmében a társadalombiztosító társaság a társadalombiztosítási törvény szerinti határozattal nem érvényesítheti követelését, és végrehajtási eljárás kezdeményezésével később sem hajthatja be követelését (lásd a szlovák csődtörvény 48. cikkét). A 2. táblázat tartalmazza a társadalombiztosító társaság 2009 szeptembere és 2012 januárja közötti időszakban jegyzett követeléseit.

| (61) | 2011. november 15-én azonban a társadalombiztosító társaság privigyei fiókja panaszt tett a privigyei kerületi ügyésznél az NCHZ nevében eljáró személyek ellen, azt állítva, hogy a 2011 júniusa és 2011 szeptembere közötti időszakban a módosított 300/2005. számú törvény (Büntetőtörvénykönyv) 277. és 278. cikke értelmében bűncselekmény követtek el, mivel nem vonták le és nem fizették be a biztosítási járulékokat. 2012. február 7-én a privigyei kerületi rendőrkapitányság nyomozója felfüggesztette a bűnvádi eljárást, mivel nem volt megállapítható az érintett személyekkel szembeni büntetőeljáráshoz szükséges tényállás.

  2. táblázat


  A csődeljárás során a társadalombiztosító társaság által 2009 szeptembere és 2012 januárja között jegyzett követelések (ezer EUR-ban)
   (13)








  A követelés ismertetése | A csődgondnoknál történt bejegyzés időpontja | Összeg (ezer EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás | 2010.10.11. | (...) |
| Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás | 2011.6.24. | (...) |
| Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás | 2011. december | (...) |
| Garanciabiztosítás | 2010.10.11. | (...) |
| Garanciabiztosítás | 2011.6.24. | (...) |
| Garanciabiztosítás | 2012.1.18. | (...) |
| A 2012. január 31-ig jegyzett követelések teljes összege | | (...) |

(61)

2011. november 15-én azonban a társadalombiztosító társaság privigyei fiókja panaszt tett a privigyei kerületi ügyésznél az NCHZ nevében eljáró személyek ellen, azt állítva, hogy a 2011 júniusa és 2011 szeptembere közötti időszakban a módosított 300/2005. számú törvény (Büntetőtörvénykönyv) 277. és 278. cikke értelmében bűncselekmény követtek el, mivel nem vonták le és nem fizették be a biztosítási járulékokat. 2012. február 7-én a privigyei kerületi rendőrkapitányság nyomozója felfüggesztette a bűnvádi eljárást, mivel nem volt megállapítható az érintett személyekkel szembeni büntetőeljáráshoz szükséges tényállás.

2. táblázat

A csődeljárás során a társadalombiztosító társaság által 2009 szeptembere és 2012 januárja között jegyzett követelések (ezer EUR-ban)
   (13)

A követelés ismertetése

A csődgondnoknál történt bejegyzés időpontja

Összeg (ezer EUR)

Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás

2010.10.11.

(...)

Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás

2011.6.24.

(...)

Társadalombiztosítás és nyugdíjbiztosítás

2011. december

(...)

Garanciabiztosítás

2010.10.11.

(...)

Garanciabiztosítás

2011.6.24.

(...)

Garanciabiztosítás

2012.1.18.

(...)

A 2012. január 31-ig jegyzett követelések teljes összege

(...)

Az NCHZ eladása

| (62) | Az NCHZ eladását illetően Szlovákia azzal érvelt, hogy az adásvétel nyílt, átlátható és feltétel nélküli eljárásban történt, és az ajánlattételi eljárás során a legnagyobb összegű ajánlatot tevő szervezetet választott ák ki. Az értékesítés fajtáját illetően Szlovákia azzal érvelt, hogy ezt az esetet különleges eszközügyletnek kell tekinteni, amelynek során az eszközök átadására az azokhoz kapcsolódó jogokkal és bizonyos kötelezettségekkel együtt került sor. |
| --- | --- |

(62)

Az NCHZ eladását illetően Szlovákia azzal érvelt, hogy az adásvétel nyílt, átlátható és feltétel nélküli eljárásban történt, és az ajánlattételi eljárás során a legnagyobb összegű ajánlatot tevő szervezetet választott ák ki. Az értékesítés fajtáját illetően Szlovákia azzal érvelt, hogy ezt az esetet különleges eszközügyletnek kell tekinteni, amelynek során az eszközök átadására az azokhoz kapcsolódó jogokkal és bizonyos kötelezettségekkel együtt került sor.

| (63) | Szlovákia továbbá azzal is érvelt, hogy ebben a különleges esetben a második ajánlattételi eljárásra vonatkozó feltételek nem befolyásolhatták a lehető legmagasabb ár elérésének lehetőségét, mivel a második eljárásban résztvevő két ajánlattevő egyike sem kívánta vállalni a kötelezettségeket. Továbbá a végleges vételár (2,2 millió EUR) nagyon közel állt az első, érvénytelenített ajánlattételi eljárásban megállapított árhoz (2 millió EUR). Az első pályázati eljárás semmilyen kötelezettségvállalást nem tartalmazott. |
| --- | --- |

(63)

Szlovákia továbbá azzal is érvelt, hogy ebben a különleges esetben a második ajánlattételi eljárásra vonatkozó feltételek nem befolyásolhatták a lehető legmagasabb ár elérésének lehetőségét, mivel a második eljárásban résztvevő két ajánlattevő egyike sem kívánta vállalni a kötelezettségeket. Továbbá a végleges vételár (2,2 millió EUR) nagyon közel állt az első, érvénytelenített ajánlattételi eljárásban megállapított árhoz (2 millió EUR). Az első pályázati eljárás semmilyen kötelezettségvállalást nem tartalmazott.

| (64) | Tekintettel arra, hogy Szlovákia véleménye szerint az NCHZ-t kellő mértékben nyílt, átlátható és feltételek nélküli ajánlattételi eljárásban értékesítették, a vevő az NCHZ eszközeiért piaci árat fizetett. Szlovákia véleménye szerint nincs gazdasági folytonossági kapcsolat az NCHZ, a Via Chem Slovakia és a Fortischem között. Szlovákia azt állította, hogy a Via Chem Slovakia és a Fortischem közötti ügylet során az üzleti tevékenység kevesebb mint 60 %-ának átadására került sor, különösen azért, mert az adásvétel nem vonatkozott ingatlanvagyonra. Végül Szlovákia azt állította, hogy a Bizottság nem rendelkezik semmilyen bizonyítékkal arról, hogy az NCHZ-t az állami támogatás behajtásának elkerülése céljából működő vállalatként adták el. |
| --- | --- |

(64)

Tekintettel arra, hogy Szlovákia véleménye szerint az NCHZ-t kellő mértékben nyílt, átlátható és feltételek nélküli ajánlattételi eljárásban értékesítették, a vevő az NCHZ eszközeiért piaci árat fizetett. Szlovákia véleménye szerint nincs gazdasági folytonossági kapcsolat az NCHZ, a Via Chem Slovakia és a Fortischem között. Szlovákia azt állította, hogy a Via Chem Slovakia és a Fortischem közötti ügylet során az üzleti tevékenység kevesebb mint 60 %-ának átadására került sor, különösen azért, mert az adásvétel nem vonatkozott ingatlanvagyonra. Végül Szlovákia azt állította, hogy a Bizottság nem rendelkezik semmilyen bizonyítékkal arról, hogy az NCHZ-t az állami támogatás behajtásának elkerülése céljából működő vállalatként adták el.

| (65) | Szlovákia megerősítette, hogy a munkaszerződésekkel kapcsolatos összes nem pénzbeli kötelezettség szintén átkerült az új vevőhöz, a Via Chem Slovakiához. Szlovákia azt is egyértelművé tette, hogy sem az összes eszköz, sem pedig a működő vállalat értékeléséhez nem készült értékbecslés. Szlovákia továbbá azt is megerősítette, hogy a csődeljárás során az állammal szemben keletkezett összes tartozás az NCHZ-nál maradt, és azt az adásvételből származó bevételből fogják rendezni. |
| --- | --- |

(65)

Szlovákia megerősítette, hogy a munkaszerződésekkel kapcsolatos összes nem pénzbeli kötelezettség szintén átkerült az új vevőhöz, a Via Chem Slovakiához. Szlovákia azt is egyértelművé tette, hogy sem az összes eszköz, sem pedig a működő vállalat értékeléséhez nem készült értékbecslés. Szlovákia továbbá azt is megerősítette, hogy a csődeljárás során az állammal szemben keletkezett összes tartozás az NCHZ-nál maradt, és azt az adásvételből származó bevételből fogják rendezni.

5.   AZ INTÉZKEDÉS VIZSGÁLATA

5.1.   Az állami támogatás fennállása

| (66) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(66)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (67) | Az állami támogatás esetleges jelenlétének megállapítása érdekében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó esetben teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt halmozott feltételek (azaz az állami forrásokból történő kifizetés, az államnak való betudhatóság, a szelektív előny, a verseny potenciális torzulása és az EU-n belüli kereskedelemre gyakorolt hatás). Ezt különösen a társadalombiztosítási járulékoknak és az állammal szemben fennálló egyéb tartozásoknak a csődeljárás tárgyát képező NCHZ folyamatos működése során történő megfizetésének elmaradása tekintetében kell megvizsgálni: (i) a törvénynek az NCHZ-t a szóban forgó törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánító kormányhatározatot követő alkalmazása alapján (lásd 5.2. pont), és (ii) a hitelezői választmánynak az állami hitelezők beleegyezésével meghozott, folyamatos működésre vonatkozó döntése alapján (lásd 5.3. pont). |
| --- | --- |

(67)

Az állami támogatás esetleges jelenlétének megállapítása érdekében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó esetben teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt halmozott feltételek (azaz az állami forrásokból történő kifizetés, az államnak való betudhatóság, a szelektív előny, a verseny potenciális torzulása és az EU-n belüli kereskedelemre gyakorolt hatás). Ezt különösen a társadalombiztosítási járulékoknak és az állammal szemben fennálló egyéb tartozásoknak a csődeljárás tárgyát képező NCHZ folyamatos működése során történő megfizetésének elmaradása tekintetében kell megvizsgálni: (i) a törvénynek az NCHZ-t a szóban forgó törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánító kormányhatározatot követő alkalmazása alapján (lásd 5.2. pont), és (ii) a hitelezői választmánynak az állami hitelezők beleegyezésével meghozott, folyamatos működésre vonatkozó döntése alapján (lásd 5.3. pont).

| (68) | A vizsgálatot annak figyelembevételével kell elvégezni, hogy tekintettel az NCHZ-nak a csőd bejelentése előtti időszakban felmerült pénzügyi nehézségeire, az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánításával a kormány tényleges kockázatot vállalt, hogy az NCHZ további köztartozásokat halmoz fel, amelyeket majd nem tud teljesíteni. Felmerült annak tényleges kockázata, hogy az NCHZ-nak a csődeljárás során történő folyamatos működése nem termel elegendő bevételt az összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és egyéb állami követeléseket, valamint hogy az állammal szemben fennálló tartozásokat nem törlesztik időben. Mivel ez a forgatókönyv 2010 folyamán ténylegesen is megvalósult, 2011 elejére még egyértelműbbé vált az állammal szemben fennálló, nem teljesített tartozások összegének növekedése, amikor a törvény hatályvesztését követően a hitelezői választmány az NCHZ folyamatos működése mellett döntött. A csődgondnok valójában külön figyelmeztette az NCHZ hitelezőit erre a problémára. |
| --- | --- |

(68)

A vizsgálatot annak figyelembevételével kell elvégezni, hogy tekintettel az NCHZ-nak a csőd bejelentése előtti időszakban felmerült pénzügyi nehézségeire, az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá nyilvánításával a kormány tényleges kockázatot vállalt, hogy az NCHZ további köztartozásokat halmoz fel, amelyeket majd nem tud teljesíteni. Felmerült annak tényleges kockázata, hogy az NCHZ-nak a csődeljárás során történő folyamatos működése nem termel elegendő bevételt az összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és egyéb állami követeléseket, valamint hogy az állammal szemben fennálló tartozásokat nem törlesztik időben. Mivel ez a forgatókönyv 2010 folyamán ténylegesen is megvalósult, 2011 elejére még egyértelműbbé vált az állammal szemben fennálló, nem teljesített tartozások összegének növekedése, amikor a törvény hatályvesztését követően a hitelezői választmány az NCHZ folyamatos működése mellett döntött. A csődgondnok valójában külön figyelmeztette az NCHZ hitelezőit erre a problémára.

| (69) | A csődbe ment társaság folyamatos működése az állammal szembeni adósságok növekedését eredményezte. A csődeljárás során (2009–2012) felhalmozott ki nem fizetett adósság összege több mint 13,3 millió EUR. |
| --- | --- |

(69)

A csődbe ment társaság folyamatos működése az állammal szembeni adósságok növekedését eredményezte. A csődeljárás során (2009–2012) felhalmozott ki nem fizetett adósság összege több mint 13,3 millió EUR.

| (70) | Azt is meg kell jegyezni, hogy a felhalmozott köztartozásokat valószínűleg nem fedezik teljes mértékben az NCHZ tevékenységének értékesítéséből származó bevételek (2,2 millió vételár és [...] [...] megtérülés). Sőt az adásvételből származó bevételekből csupán mintegy 4,0 millió EUR összegű köztartozás került törlesztésre. |
| --- | --- |

(70)

Azt is meg kell jegyezni, hogy a felhalmozott köztartozásokat valószínűleg nem fedezik teljes mértékben az NCHZ tevékenységének értékesítéséből származó bevételek (2,2 millió vételár és [...] [...] megtérülés). Sőt az adásvételből származó bevételekből csupán mintegy 4,0 millió EUR összegű köztartozás került törlesztésre.

5.2.   A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása

| (71) | 13 hónapig (a törvény 2009. december 1-jei hatálybalépésétől 2010. december 31-i hatályon kívül helyezéséig) a törvénynek az NCHZ-ra történő alkalmazása biztosította az NCHZ folyamatos működésének alapját annak ellenére, hogy a működési költségek jelentősen meghaladták a működésből eredő bevételeket, ennek eredményeként az adósság egyre nőtt. |
| --- | --- |

(71)

13 hónapig (a törvény 2009. december 1-jei hatálybalépésétől 2010. december 31-i hatályon kívül helyezéséig) a törvénynek az NCHZ-ra történő alkalmazása biztosította az NCHZ folyamatos működésének alapját annak ellenére, hogy a működési költségek jelentősen meghaladták a működésből eredő bevételeket, ennek eredményeként az adósság egyre nőtt.

| (72) | A törvény 5. cikkének (a) bekezdésével összhangban a csődgondnok köteles volt biztosítani a kormány által stratégiai jelentőségűnek minősített társaság működését. Az információkérésre adott válaszában a csődgondnok elmondta, hogy a csődbe ment vállalat működésének folytatása a közvetlenül a törvényből eredő kötelezettségeinek teljesítéséből adódó szükséges következmény. Így az NCHZ annak ellenére tudta folytatni működését és fenntartani üzleti kapcsolatait, hogy olyan helyzetben volt, amelyben a csődgondnoknak figyelembe kellett volna vennie a működés leállításának és a tevékenység megszüntetésének lehetőségét (mivel a társaság nem tudta kifizetni az összes adósságát). |
| --- | --- |

(72)

A törvény 5. cikkének (a) bekezdésével összhangban a csődgondnok köteles volt biztosítani a kormány által stratégiai jelentőségűnek minősített társaság működését. Az információkérésre adott válaszában a csődgondnok elmondta, hogy a csődbe ment vállalat működésének folytatása a közvetlenül a törvényből eredő kötelezettségeinek teljesítéséből adódó szükséges következmény. Így az NCHZ annak ellenére tudta folytatni működését és fenntartani üzleti kapcsolatait, hogy olyan helyzetben volt, amelyben a csődgondnoknak figyelembe kellett volna vennie a működés leállításának és a tevékenység megszüntetésének lehetőségét (mivel a társaság nem tudta kifizetni az összes adósságát).

5.2.1.   Állami források kifizetése és az államnak való betudhatóság

| (73) | A korábban említettek szerint Szlovákia elfogadta a törvényt, amelynek értelmében az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítette. A csődgondnok ezért a törvény alkalmazásával köteles volt a csődeljárás során folytatni az NCHZ működését. |
| --- | --- |

(73)

A korábban említettek szerint Szlovákia elfogadta a törvényt, amelynek értelmében az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítette. A csődgondnok ezért a törvény alkalmazásával köteles volt a csődeljárás során folytatni az NCHZ működését.

| (74) | E minősítés értelmében a társaság működését annak ellenére tartották fenn, hogy egyértelmű kockázat merült fel arra vonatkozóan (ami később be is következett), hogy a bevételből nem lehet majd fedezni a csődeljárás során a működés költségeit, a társadalombiztosítási járulékokat és az állam felé fennálló egyéb tartozásokat is beleértve. |
| --- | --- |

(74)

E minősítés értelmében a társaság működését annak ellenére tartották fenn, hogy egyértelmű kockázat merült fel arra vonatkozóan (ami később be is következett), hogy a bevételből nem lehet majd fedezni a csődeljárás során a működés költségeit, a társadalombiztosítási járulékokat és az állam felé fennálló egyéb tartozásokat is beleértve.

| (75) | Következésképpen az állam felé fennálló teljesítetlen tartozások felhalmozásának várható kockázatát az állam elkerülhette volna, ha érvényesíti a törvény értelmében fennálló mérlegelési jogkörét, és nem minősíti az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá, amivel viszont arra kötelezte a csődgondnokot, hogy a csődeljárás során folytassa az NCHZ működését. |
| --- | --- |

(75)

Következésképpen az állam felé fennálló teljesítetlen tartozások felhalmozásának várható kockázatát az állam elkerülhette volna, ha érvényesíti a törvény értelmében fennálló mérlegelési jogkörét, és nem minősíti az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá, amivel viszont arra kötelezte a csődgondnokot, hogy a csődeljárás során folytassa az NCHZ működését.

| (76) | A törvény következtében a működés folytatása és a további tartozások felhalmozása az NCHZ meglévő állami hitelezői számára még jobban megnehezítette a fennálló tartozások behajtását. |
| --- | --- |

(76)

A törvény következtében a működés folytatása és a további tartozások felhalmozása az NCHZ meglévő állami hitelezői számára még jobban megnehezítette a fennálló tartozások behajtását.

| (77) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami források kifizetésének minősül. Ez a kifizetés az NCHZ által a törvény alkalmazásának ideje alatt nem teljesített társadalombiztosítási járulékokból és egyéb állami követelésekből adódó bevételkiesés formájában valósult meg. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítésére vonatkozó döntést a kormány hozta meg, így az egyértelműen a szlovák államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami források kifizetésének minősül. Ez a kifizetés az NCHZ által a törvény alkalmazásának ideje alatt nem teljesített társadalombiztosítási járulékokból és egyéb állami követelésekből adódó bevételkiesés formájában valósult meg. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítésére vonatkozó döntést a kormány hozta meg, így az egyértelműen a szlovák államnak tulajdonítható.

5.2.2.   Gazdasági előny

| (78) | A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása a társaság számára gazdasági előnyt nyújtott, hiszen megvédte a szokásos csődtörvény szerinti csődeljárás rendes folyamatától. Csaknem 13 hónapig az NCHZ kizárólag a törvény alkalmazásának köszönhetően folytatta működését. A csődgondnoknak annak ellenére kellett biztosítania a vállalat működését, hogy a bevételek nem fedezték teljes mértékben a működési költségeket, az adókat és a társadalombiztosítási járulékokat is beleértve. A törvény alkalmazása ily módon megfosztotta a csődgondnokot és a hitelezőket annak lehetőségétől, hogy szabadon döntsenek arról, hogy a társaság folyamatos működése gazdaságilag előnyös-e. |
| --- | --- |

(78)

A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása a társaság számára gazdasági előnyt nyújtott, hiszen megvédte a szokásos csődtörvény szerinti csődeljárás rendes folyamatától. Csaknem 13 hónapig az NCHZ kizárólag a törvény alkalmazásának köszönhetően folytatta működését. A csődgondnoknak annak ellenére kellett biztosítania a vállalat működését, hogy a bevételek nem fedezték teljes mértékben a működési költségeket, az adókat és a társadalombiztosítási járulékokat is beleértve. A törvény alkalmazása ily módon megfosztotta a csődgondnokot és a hitelezőket annak lehetőségétől, hogy szabadon döntsenek arról, hogy a társaság folyamatos működése gazdaságilag előnyös-e.

| (79) | A folyamatos működés veszteséges jellege miatt a csődeljárás során az NCHZ nem tudta teljes mértékben teljesíteni tartozásait, beleértve az alkalmazottak után fizetendő társadalombiztosítási és egészségbiztosítási járulékokat, valamint az állami szervezetekkel szemben fennálló egyéb tartozásait. |
| --- | --- |

(79)

A folyamatos működés veszteséges jellege miatt a csődeljárás során az NCHZ nem tudta teljes mértékben teljesíteni tartozásait, beleértve az alkalmazottak után fizetendő társadalombiztosítási és egészségbiztosítási járulékokat, valamint az állami szervezetekkel szemben fennálló egyéb tartozásait.

| (80) | A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása következtében a csődgondnok köteles volt: (i) biztosítani az NCHZ működését, és (ii) megakadályozni az alkalmazottak indokolatlan kollektív elbocsátását. Ennek alapján maga a csődgondnok jelentette ki, hogy a törvény alkalmazása következtében kénytelen volt biztosítani az NCHZ teljes működésének folytatását, és nem volt lehetősége megvizsgálni az alternatívákat, hogy kiválaszthassa a csődbe ment társaság hitelezői számára legelőnyösebbet. |
| --- | --- |

(80)

A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása következtében a csődgondnok köteles volt: (i) biztosítani az NCHZ működését, és (ii) megakadályozni az alkalmazottak indokolatlan kollektív elbocsátását. Ennek alapján maga a csődgondnok jelentette ki, hogy a törvény alkalmazása következtében kénytelen volt biztosítani az NCHZ teljes működésének folytatását, és nem volt lehetősége megvizsgálni az alternatívákat, hogy kiválaszthassa a csődbe ment társaság hitelezői számára legelőnyösebbet.

| (81) | Amíg a törvény hatályban volt, nem lehetett sort keríteni az NCHZ gazdasági jövőjéről döntő hitelezői megbeszélésekre, és nem végeztek arra irányuló elemzéseket, hogy az NCHZ működésének folytatása az adott szakaszban a hitelezők érdekeit szolgálta-e. A csődgondnok csak akkor adott ki megbízást egy átfogó gazdasági elemzés elkészítésére, amikor a törvény a hatályvesztéshez közeledett, és csak ekkor hívta össze a társaság hitelezőit, hogy döntsenek az NCHZ működésének esetleges folytatásáról. |
| --- | --- |

(81)

Amíg a törvény hatályban volt, nem lehetett sort keríteni az NCHZ gazdasági jövőjéről döntő hitelezői megbeszélésekre, és nem végeztek arra irányuló elemzéseket, hogy az NCHZ működésének folytatása az adott szakaszban a hitelezők érdekeit szolgálta-e. A csődgondnok csak akkor adott ki megbízást egy átfogó gazdasági elemzés elkészítésére, amikor a törvény a hatályvesztéshez közeledett, és csak ekkor hívta össze a társaság hitelezőit, hogy döntsenek az NCHZ működésének esetleges folytatásáról.

| (82) | Ezen túlmenően a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása nem a társaság hitelezőinek szempontjain, hanem egyéb közpolitikai megfontolásokon alapult. A 2009. december 2-i, az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítő kormányhatározathoz mellékelt indokolás a társaság megszűnése esetén az NCHZ-nél fennálló 1 700 közvetlen munkahely, valamint az NCHZ-nél fennálló további 5 000 munkahely elvesztésének veszélyét említi. Az indokolás azt is kijelenti, hogy az NCHZ gyártótevékenységének leállítása negatív hatást gyakorolna a teljes szlovákiai vegyipar teljesítményére és versenyképességére, és így jelentősen rontaná a teljes szlovák gazdaság helyzetét. A törvénynek a kormány által az NCHZ-re történő alkalmazása a piacgazdasági hitelezői elv alapján tehát nyilvánvalóan nem volt indokolt. Szlovákia fenntartja, hogy bár az első időszakban sem a hitelezők, sem a bíróság nem hozott döntést, valószínűsíthető, hogy a hitelezők a törvény hiányában is az NCHZ működésének fenntartása mellett döntöttek volna. Szlovákia a csődgondnok 2009. október 26-i előzetes elemzésére és 2009. októberi (azaz a törvény hatálybalépése előtti) nyilatkozataira hivatkozik, amelyekben a csődgondnok jelezte, hogy az NCHZ folyamatos működését tartja előnyösebbnek. |
| --- | --- |

(82)

Ezen túlmenően a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása nem a társaság hitelezőinek szempontjain, hanem egyéb közpolitikai megfontolásokon alapult. A 2009. december 2-i, az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítő kormányhatározathoz mellékelt indokolás a társaság megszűnése esetén az NCHZ-nél fennálló 1 700 közvetlen munkahely, valamint az NCHZ-nél fennálló további 5 000 munkahely elvesztésének veszélyét említi. Az indokolás azt is kijelenti, hogy az NCHZ gyártótevékenységének leállítása negatív hatást gyakorolna a teljes szlovákiai vegyipar teljesítményére és versenyképességére, és így jelentősen rontaná a teljes szlovák gazdaság helyzetét. A törvénynek a kormány által az NCHZ-re történő alkalmazása a piacgazdasági hitelezői elv alapján tehát nyilvánvalóan nem volt indokolt. Szlovákia fenntartja, hogy bár az első időszakban sem a hitelezők, sem a bíróság nem hozott döntést, valószínűsíthető, hogy a hitelezők a törvény hiányában is az NCHZ működésének fenntartása mellett döntöttek volna. Szlovákia a csődgondnok 2009. október 26-i előzetes elemzésére és 2009. októberi (azaz a törvény hatálybalépése előtti) nyilatkozataira hivatkozik, amelyekben a csődgondnok jelezte, hogy az NCHZ folyamatos működését tartja előnyösebbnek.

| (83) | A csődgondnok előzetes elemzése azonban meglehetősen vázlatos, nem tartalmazza az alternatív lehetőségek (eszközök értékesítése vagy végelszámolás) elemzését, így nem tekinthető olyan szilárd alapnak, amelyet a hitelezők az NCHZ működésének folytatására irányuló döntés meghozatalára használtak volna. Ezenkívül 2009 decemberében a bíróság az eredeti csődgondnok helyett egy másikat nevezett ki, aki részletesebb vizsgálat alapján talán más következtetésre jutott volna. Azonban a kérdés minden további vizsgálatát felfüggesztette a törvény hatálybalépése, és így sem a hitelezők, sem a bíróság nem kapott lehetőséget arra, hogy a helyzetet a hitelezők gazdasági érdekeinek szempontjából megvitassa, és arról döntést hozzon. |
| --- | --- |

(83)

A csődgondnok előzetes elemzése azonban meglehetősen vázlatos, nem tartalmazza az alternatív lehetőségek (eszközök értékesítése vagy végelszámolás) elemzését, így nem tekinthető olyan szilárd alapnak, amelyet a hitelezők az NCHZ működésének folytatására irányuló döntés meghozatalára használtak volna. Ezenkívül 2009 decemberében a bíróság az eredeti csődgondnok helyett egy másikat nevezett ki, aki részletesebb vizsgálat alapján talán más következtetésre jutott volna. Azonban a kérdés minden további vizsgálatát felfüggesztette a törvény hatálybalépése, és így sem a hitelezők, sem a bíróság nem kapott lehetőséget arra, hogy a helyzetet a hitelezők gazdasági érdekeinek szempontjából megvitassa, és arról döntést hozzon.

| (84) | Bár a hitelezők és a bíróság úgy döntött, hogy az NCHZ a törvény hatályvesztése után is folytatja működését, ezt a döntést eltérő gazdasági helyzetben hozták, és annak alapjául egy lényegesen összetettebb és megalapozott gazdasági értékelés szolgált, amely 2010 decemberében, a törvény hatályvesztésének figyelembevételével készült. Ebben az elemzésben elsősorban azt kellett figyelembe venni, hogy az első időszakot követően az NCHZ-nak a korábbi folyamatos működéséből adódóan 16 millió EUR összegű fennálló tartozása volt (köz- és magántartozás egyaránt), és e tartozások a csőd előtti tartozásokkal szemben elsőbbséget élveztek. Ezért a hitelezők helyzete eltért a csődeljárás elején fennálló helyzettől, amikor ezen tartozások nagy része még fel sem merült. |
| --- | --- |

(84)

Bár a hitelezők és a bíróság úgy döntött, hogy az NCHZ a törvény hatályvesztése után is folytatja működését, ezt a döntést eltérő gazdasági helyzetben hozták, és annak alapjául egy lényegesen összetettebb és megalapozott gazdasági értékelés szolgált, amely 2010 decemberében, a törvény hatályvesztésének figyelembevételével készült. Ebben az elemzésben elsősorban azt kellett figyelembe venni, hogy az első időszakot követően az NCHZ-nak a korábbi folyamatos működéséből adódóan 16 millió EUR összegű fennálló tartozása volt (köz- és magántartozás egyaránt), és e tartozások a csőd előtti tartozásokkal szemben elsőbbséget élveztek. Ezért a hitelezők helyzete eltért a csődeljárás elején fennálló helyzettől, amikor ezen tartozások nagy része még fel sem merült.

| (85) | Ezen túlmenően a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása megszüntette a szokásos csődszabályok szerinti döntéshozatallal automatikusan összeköthető bizonytalanságot, és ily módon garantálta, hogy az NCHZ legalább a törvény 2010 végén bekövetkező hatályvesztéséig teljes mértékben működőképes lesz. Ez pedig erős jelzés volt a társaság beszállítói és ügyfelei felé, akik így megnyugodhattak afelől, hogy folytathatják az NCHZ-val való kereskedést, hiszen a társaság a törvény szerinti stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése alapján teljes mértékben működőképes marad. Mivel az ellátás biztonsága a vegyipari ágazatban fontos tényező a megrendelők számára, szemben a szokásos csődeljárással a törvény alkalmazása az NCHZ-t jelentős előnyhöz juttatta. Ez pedig jelentős biztosítékot nyújtott az NCHZ megrendelői számára, hogy a további veszteségek ellenére, valamint a hitelezők véleményétől és érdekeitől függetlenül az NCHZ legalább a törvény hatályvesztéséig folytatja működését. Az NCHZ így a hasonló helyzetben lévő versenytársaihoz képest kiváltságos elbánásban részesült. |
| --- | --- |

(85)

Ezen túlmenően a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása megszüntette a szokásos csődszabályok szerinti döntéshozatallal automatikusan összeköthető bizonytalanságot, és ily módon garantálta, hogy az NCHZ legalább a törvény 2010 végén bekövetkező hatályvesztéséig teljes mértékben működőképes lesz. Ez pedig erős jelzés volt a társaság beszállítói és ügyfelei felé, akik így megnyugodhattak afelől, hogy folytathatják az NCHZ-val való kereskedést, hiszen a társaság a törvény szerinti stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése alapján teljes mértékben működőképes marad. Mivel az ellátás biztonsága a vegyipari ágazatban fontos tényező a megrendelők számára, szemben a szokásos csődeljárással a törvény alkalmazása az NCHZ-t jelentős előnyhöz juttatta. Ez pedig jelentős biztosítékot nyújtott az NCHZ megrendelői számára, hogy a további veszteségek ellenére, valamint a hitelezők véleményétől és érdekeitől függetlenül az NCHZ legalább a törvény hatályvesztéséig folytatja működését. Az NCHZ így a hasonló helyzetben lévő versenytársaihoz képest kiváltságos elbánásban részesült.

| (86) | Nem csupán elméleti annak kockázata, hogy a csőd következtében a megrendelők más beszállítókhoz fordulnak. Valójában az NCHZ még a törvény alkalmazása által biztosított védelem ellenére is veszített megrendelőket 2009-ben és 2010-ben, ahogyan azt a csődgondnoknak a törvény hatályvesztése után készített gazdasági elemzése is tartalmazta. A törvény alkalmazása nélkül lényegesen nagyobb lett volna annak kockázata, hogy a csődeljárás által támasztott bizonytalanságok következtében még több üzlet hiúsul meg. Ez annak a kockázatát is növelte volna, hogy a hitelezők az NCHZ folyamatos működését gazdasági szempontból értelmetlennek minősítsék. |
| --- | --- |

(86)

Nem csupán elméleti annak kockázata, hogy a csőd következtében a megrendelők más beszállítókhoz fordulnak. Valójában az NCHZ még a törvény alkalmazása által biztosított védelem ellenére is veszített megrendelőket 2009-ben és 2010-ben, ahogyan azt a csődgondnoknak a törvény hatályvesztése után készített gazdasági elemzése is tartalmazta. A törvény alkalmazása nélkül lényegesen nagyobb lett volna annak kockázata, hogy a csődeljárás által támasztott bizonytalanságok következtében még több üzlet hiúsul meg. Ez annak a kockázatát is növelte volna, hogy a hitelezők az NCHZ folyamatos működését gazdasági szempontból értelmetlennek minősítsék.

| (87) | Szlovákia benyújtotta a csődgondnok hipotetikus elemzését, amely a második időszakban végzett elemzés módszertanán alapult, és amely azt mutatja, hogy ha az első időszak elején figyelembe vették volna a végelszámolás lehetőségét, az elemzés ugyanarra az eredményre jutott volna, mint a második időszakban végzett elemzés. Annak ellenére, hogy a tartozások kisebb, összesen 8,5 millió EUR összeget tettek volna ki, a végelszámolásból származó bevétel nem haladta volna meg a költségeket és a fennálló tartozásokat. Azonban ez az elemzés nagyon rövid és hipotetikus jellegű, amelyet a csődgondnok csupán az eseményt követően készített el (14), hiszen az 2014 márciusáig nem készült el és nem került benyújtásra. |
| --- | --- |

(87)

Szlovákia benyújtotta a csődgondnok hipotetikus elemzését, amely a második időszakban végzett elemzés módszertanán alapult, és amely azt mutatja, hogy ha az első időszak elején figyelembe vették volna a végelszámolás lehetőségét, az elemzés ugyanarra az eredményre jutott volna, mint a második időszakban végzett elemzés. Annak ellenére, hogy a tartozások kisebb, összesen 8,5 millió EUR összeget tettek volna ki, a végelszámolásból származó bevétel nem haladta volna meg a költségeket és a fennálló tartozásokat. Azonban ez az elemzés nagyon rövid és hipotetikus jellegű, amelyet a csődgondnok csupán az eseményt követően készített el (14), hiszen az 2014 márciusáig nem készült el és nem került benyújtásra.

| (88) | Szlovákia nem tudta bizonyítani, hogy az NCHZ folyamatos működését a csődeljárás időszaka elején megfelelő részletes elemzés alapján és az összes érdekelt fél bevonásával akkor is jóváhagyták volna, ha a törvényt nem alkalmazták volna az NCHZ-re. Sőt, ha a törvény nem alkalmazták volna az NCHZ-re, a társaságnak további negatív következményekkel kellett volna megküzdenie (például hogy a megrendelői biztonságosabb beszállítót választanak), amely az említett szakaszban jelentősen megnövelte volna annak veszélyét, hogy a hitelezők a működés megszakítása mellett döntenek. |
| --- | --- |

(88)

Szlovákia nem tudta bizonyítani, hogy az NCHZ folyamatos működését a csődeljárás időszaka elején megfelelő részletes elemzés alapján és az összes érdekelt fél bevonásával akkor is jóváhagyták volna, ha a törvényt nem alkalmazták volna az NCHZ-re. Sőt, ha a törvény nem alkalmazták volna az NCHZ-re, a társaságnak további negatív következményekkel kellett volna megküzdenie (például hogy a megrendelői biztonságosabb beszállítót választanak), amely az említett szakaszban jelentősen megnövelte volna annak veszélyét, hogy a hitelezők a működés megszakítása mellett döntenek.

| (89) | A törvény alkalmazása tehát az NCHZ számára szelektív gazdasági előnyt nyújtott, hiszen megvédte a vállalatot a szokásos csődtörvény szerinti csődeljárás rendes folyamatától. Ez megfosztotta a csődgondnokot, a hitelezőket és a bíróságot az NCHZ működése felfüggesztésének vagy a személyzeti létszám jelentős csökkentésének (lásd a (27) preambulumbekezdést) lehetőségétől, amelyet akár a csődeljárás elején vagy az NCHZ gazdasági helyzete alakulásának ismeretében egy későbbi szakaszban (azaz 2010 során) is alkalmazhattak volna. A rendelkezés továbbá biztosította az NCHZ és harmadik felek (azaz megrendelők és beszállítók) számára a folyamatos működés bizonyosságát, amelyet a szokásos csődszabályok sosem garantálnak. |
| --- | --- |

(89)

A törvény alkalmazása tehát az NCHZ számára szelektív gazdasági előnyt nyújtott, hiszen megvédte a vállalatot a szokásos csődtörvény szerinti csődeljárás rendes folyamatától. Ez megfosztotta a csődgondnokot, a hitelezőket és a bíróságot az NCHZ működése felfüggesztésének vagy a személyzeti létszám jelentős csökkentésének (lásd a (27) preambulumbekezdést) lehetőségétől, amelyet akár a csődeljárás elején vagy az NCHZ gazdasági helyzete alakulásának ismeretében egy későbbi szakaszban (azaz 2010 során) is alkalmazhattak volna. A rendelkezés továbbá biztosította az NCHZ és harmadik felek (azaz megrendelők és beszállítók) számára a folyamatos működés bizonyosságát, amelyet a szokásos csődszabályok sosem garantálnak.

| (90) | A fentiek ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy a törvény alkalmazása az NCHZ számára indokolatlan gazdasági előnyt nyújtott. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy a törvény alkalmazása az NCHZ számára indokolatlan gazdasági előnyt nyújtott.

5.2.3.   Az intézkedés szelektív jellege

| (91) | A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazására irányuló döntés, amellyel garantálták a társaság folyamatos működését, a kormány által kifejezetten az NCHZ vonatkozásában hozott intézkedés, tehát lényegénél fogva szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(91)

A törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazására irányuló döntés, amellyel garantálták a társaság folyamatos működését, a kormány által kifejezetten az NCHZ vonatkozásában hozott intézkedés, tehát lényegénél fogva szelektív jellegű.

| (92) | A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a törvény az abban megfogalmazott feltételeknek megfelelő valamennyi társaságra alkalmazandó általános intézkedés volt. Eltekintve attól a ténytől, hogy a szóban forgó intézkedés nem maga a törvény, hanem annak a kormányhatározat következtében az NCHZ-ra történő alkalmazása, a Bizottság megjegyzi, hogy az EU-bíróságok kialakult ítélkezési gyakorlatával összhangban az a tény, hogy a törvény általános intézkedés volt, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy egy adott szervezet számára szelektív előnyt biztosítson. |
| --- | --- |

(92)

A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a törvény az abban megfogalmazott feltételeknek megfelelő valamennyi társaságra alkalmazandó általános intézkedés volt. Eltekintve attól a ténytől, hogy a szóban forgó intézkedés nem maga a törvény, hanem annak a kormányhatározat következtében az NCHZ-ra történő alkalmazása, a Bizottság megjegyzi, hogy az EU-bíróságok kialakult ítélkezési gyakorlatával összhangban az a tény, hogy a törvény általános intézkedés volt, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy egy adott szervezet számára szelektív előnyt biztosítson.

| (93) | Először is, még ha a törvény általános jogalkotási intézkedés is volt, az ügy körülményei arra utalnak, hogy valójában egyértelműen az NCHZ-re vonatkozott (egyes sajtócikkek „lex NCHZ” néven emlegették). A törvényt egy hónappal az után fogadták el, hogy a társaság csődöt jelentett, és az NCHZ volt az egyetlen olyan társaság, amelyre a törvényt alkalmazták. |
| --- | --- |

(93)

Először is, még ha a törvény általános jogalkotási intézkedés is volt, az ügy körülményei arra utalnak, hogy valójában egyértelműen az NCHZ-re vonatkozott (egyes sajtócikkek „lex NCHZ” néven emlegették). A törvényt egy hónappal az után fogadták el, hogy a társaság csődöt jelentett, és az NCHZ volt az egyetlen olyan társaság, amelyre a törvényt alkalmazták.

| (94) | Másodszor ahhoz, hogy a törvényt egy adott társaságra alkalmazzák, szükség volt a kormány határozatára, amelyben a társaságot stratégiai jelentőségűnek minősítette, hiszen a törvény nem vonatkozott automatikusan minden, a törvény 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő társaságra. Ezen túlmenő e feltételek általános megszövegezésének ismeretében a kormánynak jelentős mérlegelési jogköre volt azt illetően, hogy mely társaságot minősítette stratégiai jelentőségűnek (15). |
| --- | --- |

(94)

Másodszor ahhoz, hogy a törvényt egy adott társaságra alkalmazzák, szükség volt a kormány határozatára, amelyben a társaságot stratégiai jelentőségűnek minősítette, hiszen a törvény nem vonatkozott automatikusan minden, a törvény 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő társaságra. Ezen túlmenő e feltételek általános megszövegezésének ismeretében a kormánynak jelentős mérlegelési jogköre volt azt illetően, hogy mely társaságot minősítette stratégiai jelentőségűnek (15).

| (95) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedés, amely lehetővé teszi az NCHZ számára az állammal szemben fennálló tartozások felhalmozását, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív intézkedésnek minősül. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedés, amely lehetővé teszi az NCHZ számára az állammal szemben fennálló tartozások felhalmozását, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív intézkedésnek minősül.

5.2.4.   A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (96) | Az NCHZ-nek a törvény alkalmazása értelmében történő folyamatos működése eredményeként csökkentek azok a költségek, amelyeket az NCHZ-nek egyéb esetben viselnie kellett volna. Az NCHZ folyamatos működése nem hozott elegendő bevételt a csődeljárás során keletkezett összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és egyéb állami követeléseket. Annak ellenére, hogy az NCHZ nem tudta teljesíteni az összes tartozását, különösen az állammal szemben fennálló tartozásait (amelyek az alatt a 13 hónap alatt, amíg a törvény hatályban volt, kifizetetlenek maradtak), a társaság tevékeny maradt a piacon, és a termékeit más európai vegyianyaggyártókkal versengve kínálta. |
| --- | --- |

(96)

Az NCHZ-nek a törvény alkalmazása értelmében történő folyamatos működése eredményeként csökkentek azok a költségek, amelyeket az NCHZ-nek egyéb esetben viselnie kellett volna. Az NCHZ folyamatos működése nem hozott elegendő bevételt a csődeljárás során keletkezett összes működési költség fedezésére, ideértve a társadalombiztosítási járulékokat és egyéb állami követeléseket. Annak ellenére, hogy az NCHZ nem tudta teljesíteni az összes tartozását, különösen az állammal szemben fennálló tartozásait (amelyek az alatt a 13 hónap alatt, amíg a törvény hatályban volt, kifizetetlenek maradtak), a társaság tevékeny maradt a piacon, és a termékeit más európai vegyianyaggyártókkal versengve kínálta.

| (97) | Továbbá a fent említettek alapján a törvény alkalmazása az NCHZ számára olyan gazdasági előnyöket biztosított, amelyeket más, hasonló helyzetben lévő társaságok nem élvezhettek. Különösen annak kockázata csökkent így jelentős mértékben, hogy a csődeljárás során a társaság elveszíti megrendelőit és beszállítóit. A tény, hogy a társaság a törvény értelmében továbbra is köteles volt folytatni működését, az NCHZ-vel való kapcsolat fenntartására ösztönözte a társaság üzleti partnereit. Az ellátásnak a vegyiparban rendkívül fontos biztonságát az NCHZ ügyfelei számára a működésnek a törvényben elrendelt folytatása biztosította. A törvény alkalmazása nélkül az NCHZ megrendelői vélhetően alternatív beszállítói forrásokat kerestek volna attól tartva, hogy a csődbe ment vállalat romló pénzügyi és gazdasági helyzete következtében hirtelen leállítja működését. |
| --- | --- |

(97)

Továbbá a fent említettek alapján a törvény alkalmazása az NCHZ számára olyan gazdasági előnyöket biztosított, amelyeket más, hasonló helyzetben lévő társaságok nem élvezhettek. Különösen annak kockázata csökkent így jelentős mértékben, hogy a csődeljárás során a társaság elveszíti megrendelőit és beszállítóit. A tény, hogy a társaság a törvény értelmében továbbra is köteles volt folytatni működését, az NCHZ-vel való kapcsolat fenntartására ösztönözte a társaság üzleti partnereit. Az ellátásnak a vegyiparban rendkívül fontos biztonságát az NCHZ ügyfelei számára a működésnek a törvényben elrendelt folytatása biztosította. A törvény alkalmazása nélkül az NCHZ megrendelői vélhetően alternatív beszállítói forrásokat kerestek volna attól tartva, hogy a csődbe ment vállalat romló pénzügyi és gazdasági helyzete következtében hirtelen leállítja működését.

| (98) | Egyetlen vállalat költségeinek csökkentése működési támogatásnak minősül, így torzítja a versenyt, hiszen az NCHZ versenytársainak viselniük kellett volna a költségeket vagy a fizetésképtelenség következményeit. Továbbá az intézkedések azáltal is versenytorzító hatásúak lehettek, hogy mesterségesen tartották bent az NCHZ-t a kalcium-karbid piacán, valamint más piacokon, amelyeken szintén tevékenységet folytatott. |
| --- | --- |

(98)

Egyetlen vállalat költségeinek csökkentése működési támogatásnak minősül, így torzítja a versenyt, hiszen az NCHZ versenytársainak viselniük kellett volna a költségeket vagy a fizetésképtelenség következményeit. Továbbá az intézkedések azáltal is versenytorzító hatásúak lehettek, hogy mesterségesen tartották bent az NCHZ-t a kalcium-karbid piacán, valamint más piacokon, amelyeken szintén tevékenységet folytatott.

| (99) | Mivel az EU-ban csak korlátozott számú kalcium-karbid-gyártó működik, és a termékekkel egész Európában kereskednek, a szóban forgó intézkedés egyértelműen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(99)

Mivel az EU-ban csak korlátozott számú kalcium-karbid-gyártó működik, és a termékekkel egész Európában kereskednek, a szóban forgó intézkedés egyértelműen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.

5.2.5.   Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos következtetés

| (100) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az NCHZ-nek a törvény alapján stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése a társaság számára szelektív előnyt biztosított, az államnak volt betudható, és állami források kifizetésével járt, általa torzult a verseny a tagállamok közötti kereskedelem előtt nyitott piacon. Ezért az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(100)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az NCHZ-nek a törvény alapján stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítése a társaság számára szelektív előnyt biztosított, az államnak volt betudható, és állami források kifizetésével járt, általa torzult a verseny a tagállamok közötti kereskedelem előtt nyitott piacon. Ezért az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (101) | A támogatás összege egyenlő az állammal és az állami szervezetekkel szemben fennálló, a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazásának időszakában felhalmozott kifizetetlen tartozásokkal. A Szlovákia által benyújtott információk alapján a ki nem fizetett tartozás az időszak kezdetén 735 817,44 EUR volt (16). Amikor a törvény hatályát vesztette, a fennálló tartozások összege 5 519 241,54 EUR volt (17). A támogatás összege tehát 4 783 424,10 EUR. |
| --- | --- |

(101)

A támogatás összege egyenlő az állammal és az állami szervezetekkel szemben fennálló, a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazásának időszakában felhalmozott kifizetetlen tartozásokkal. A Szlovákia által benyújtott információk alapján a ki nem fizetett tartozás az időszak kezdetén 735 817,44 EUR volt (16). Amikor a törvény hatályát vesztette, a fennálló tartozások összege 5 519 241,54 EUR volt (17). A támogatás összege tehát 4 783 424,10 EUR.

5.3.   A hitelezői választmány döntése szerinti folyamatos működés

| (102) | A törvény hatályvesztése után a csődgondnok nem volt többé köteles fenntartani a társaság folyamatos működését. Tájékoztatta (mind a biztosított, mind pedig a nem biztosított) hitelezőket, hogy a csőd bejelentése óta az NCHZ veszteségei folyamatosan növekedtek, és hogy a társaság működésének költségei meghaladták a működésből származó bevételeket. Annak ellenére, hogy a hitelezői választmány tagjai és a biztosított hitelezők tisztában voltak a társaság rossz állapotával, 2011 januárjában abban állapodtak meg, hogy az NCHZ-nek folytatnia kell a működését. A szlovák csődtörvénnyel összhangban e döntést később a csődbíróság is megerősítette, így az a csődgondnok számára kötelező érvényű lett. |
| --- | --- |

(102)

A törvény hatályvesztése után a csődgondnok nem volt többé köteles fenntartani a társaság folyamatos működését. Tájékoztatta (mind a biztosított, mind pedig a nem biztosított) hitelezőket, hogy a csőd bejelentése óta az NCHZ veszteségei folyamatosan növekedtek, és hogy a társaság működésének költségei meghaladták a működésből származó bevételeket. Annak ellenére, hogy a hitelezői választmány tagjai és a biztosított hitelezők tisztában voltak a társaság rossz állapotával, 2011 januárjában abban állapodtak meg, hogy az NCHZ-nek folytatnia kell a működését. A szlovák csődtörvénnyel összhangban e döntést később a csődbíróság is megerősítette, így az a csődgondnok számára kötelező érvényű lett.

5.3.1.   Betudhatóság és gazdasági előny

| (103) | Az NCHZ működésének a törvény hatályvesztését követő folytatása a hitelezői választmány (a nem biztosított hitelezőket képviselő testület) döntésén alapult, amelynek tagjai elsősorban magáncégek voltak. A hivatalos vizsgálati eljárás feltárta, hogy a szlovák csődtörvény értelmében sem a hitelezői választmány tagjainak, sem a biztosított hitelezőknek nincs vétójoguk. Valójában a szavazás e testületekben egyszerű többséggel történt. Ezért egyik állami szervezet sem érvényesíthette volna az adósság további felhalmozásának megállítására irányuló érdekeit. |
| --- | --- |

(103)

Az NCHZ működésének a törvény hatályvesztését követő folytatása a hitelezői választmány (a nem biztosított hitelezőket képviselő testület) döntésén alapult, amelynek tagjai elsősorban magáncégek voltak. A hivatalos vizsgálati eljárás feltárta, hogy a szlovák csődtörvény értelmében sem a hitelezői választmány tagjainak, sem a biztosított hitelezőknek nincs vétójoguk. Valójában a szavazás e testületekben egyszerű többséggel történt. Ezért egyik állami szervezet sem érvényesíthette volna az adósság további felhalmozásának megállítására irányuló érdekeit.

| (104) | Következésképpen megállapítható, hogy az NCHZ működésének folytatása a magánhitelezők által meghatározott döntésen alapult, mivel az állami hitelezők nem voltak abban a helyzetben, hogy megvétózzák az NCHZ folyamatos működését. Ennek következtében az NCHZ működésének a törvény hatályvesztését követő folytatására irányuló döntés nem az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(104)

Következésképpen megállapítható, hogy az NCHZ működésének folytatása a magánhitelezők által meghatározott döntésen alapult, mivel az állami hitelezők nem voltak abban a helyzetben, hogy megvétózzák az NCHZ folyamatos működését. Ennek következtében az NCHZ működésének a törvény hatályvesztését követő folytatására irányuló döntés nem az államnak tudható be.

| (105) | Ez is azt mutatja, hogy a különböző állami hitelezők döntése, amellyel aktívan támogatták az NCHZ működésének folytatását a második szakaszban, ugyanakkor és ugyanolyan körülmények között (pari passu) született, mint a hasonló magánhitelezők döntése, ami azt jelenti, hogy az állami hitelezők a piacgazdasági hitelező elvével összhangban jártak el. |
| --- | --- |

(105)

Ez is azt mutatja, hogy a különböző állami hitelezők döntése, amellyel aktívan támogatták az NCHZ működésének folytatását a második szakaszban, ugyanakkor és ugyanolyan körülmények között (pari passu) született, mint a hasonló magánhitelezők döntése, ami azt jelenti, hogy az állami hitelezők a piacgazdasági hitelező elvével összhangban jártak el.

| (106) | Ezen túlmenően a teljesség kedvéért a Bizottság ellenőrizte a csődgondnok által készített gazdasági elemzést, amely a megfelelő időpontban a hitelezők és a bíróság rendelkezésére állt. Az elemzés az NCHZ hitelezői számára több lehetséges forgatókönyvet is felvázolt, és összevetette a költségeket és a bevételeket. Az elemzés különösen azt emeli ki, hogy az NCHZ működésének beszüntetése jelentős, több mint 48 millió EUR-nak megfelelő költségekkel járna. A költségek nagy része a vegyianyaggyártó üzemek bezárására és környezetvédelmi ártalmatlanítására (körülbelül 37,3 millió EUR), valamint a személyzeti költségekre (az összes jogi kötelezettség teljesítése esetén 10,5 millió EUR) vonatkozott. Ugyanakkor az egyes eszközök értékesítéséből várható bevétel 47–52 millió EUR között mozgott (a berendezések szétszerelésével és elszállításával kapcsolatos egyéb költségek figyelembevétele nélkül). |
| --- | --- |

(106)

Ezen túlmenően a teljesség kedvéért a Bizottság ellenőrizte a csődgondnok által készített gazdasági elemzést, amely a megfelelő időpontban a hitelezők és a bíróság rendelkezésére állt. Az elemzés az NCHZ hitelezői számára több lehetséges forgatókönyvet is felvázolt, és összevetette a költségeket és a bevételeket. Az elemzés különösen azt emeli ki, hogy az NCHZ működésének beszüntetése jelentős, több mint 48 millió EUR-nak megfelelő költségekkel járna. A költségek nagy része a vegyianyaggyártó üzemek bezárására és környezetvédelmi ártalmatlanítására (körülbelül 37,3 millió EUR), valamint a személyzeti költségekre (az összes jogi kötelezettség teljesítése esetén 10,5 millió EUR) vonatkozott. Ugyanakkor az egyes eszközök értékesítéséből várható bevétel 47–52 millió EUR között mozgott (a berendezések szétszerelésével és elszállításával kapcsolatos egyéb költségek figyelembevétele nélkül).

| (107) | Mivel a csődeljárás alatt történő működéskor keletkezett (köz- és magánpiaci) fennálló tartozások (amelyek akkor 16 millió EUR-t tettek ki) előnyben részesültek, egyetlen csőd előtt keletkezett követelés sem teljesült volna. Az elemzés azonban úgy tartja, hogy a vállalat folyamatos működés mellett történő értékesítése vélhetően magasabb bevételt eredményezhet, hiszen a működés beszüntetésével egyes technológiai berendezések helyrehozhatatlanul károsodnának. Az elemzés azt is megállapítja, hogy az első ajánlattételi eljárás eredménytelensége ellenére több érdeklődő vevő is volt. Általánosságban az elemzés azt állapítja meg, hogy a hitelezők érdekét az szolgálja, ha az NCHZ folytatja tevékenységét, és azt működő vállalatként értékesítik. |
| --- | --- |

(107)

Mivel a csődeljárás alatt történő működéskor keletkezett (köz- és magánpiaci) fennálló tartozások (amelyek akkor 16 millió EUR-t tettek ki) előnyben részesültek, egyetlen csőd előtt keletkezett követelés sem teljesült volna. Az elemzés azonban úgy tartja, hogy a vállalat folyamatos működés mellett történő értékesítése vélhetően magasabb bevételt eredményezhet, hiszen a működés beszüntetésével egyes technológiai berendezések helyrehozhatatlanul károsodnának. Az elemzés azt is megállapítja, hogy az első ajánlattételi eljárás eredménytelensége ellenére több érdeklődő vevő is volt. Általánosságban az elemzés azt állapítja meg, hogy a hitelezők érdekét az szolgálja, ha az NCHZ folytatja tevékenységét, és azt működő vállalatként értékesítik.

| (108) | A csődgondnok gazdasági elemzését az NCHZ vezetősége által készített elemzés egészítette ki. Ezen elemzés szerint a működés beszüntetése esetén a társaság eszközeinek várható reálértéke csupán 15,5 millió EUR-t tesz ki, így a hitelezők számára az NCHZ működésének beszüntetése még kevésbé vonzó. Ezen túlmenően a tanulmány amellett érvelt, hogy a társaságot bizonyos szerkezetátalakítási intézkedések elfogadását követően sikeresen lehetne értékesíteni; mivel a törvény jelentősen megnehezítette a személyzet elbocsátását, a személyzet létszámának csökkentését az NCHZ csak a második időszak elején, a törvény hatályvesztése után valósította meg. Összességében a tanulmány azt is megállapította, hogy a hitelezők úgy járnának a legjobban, ha az NCHZ-t működő vállalatként értékesítenék. |
| --- | --- |

(108)

A csődgondnok gazdasági elemzését az NCHZ vezetősége által készített elemzés egészítette ki. Ezen elemzés szerint a működés beszüntetése esetén a társaság eszközeinek várható reálértéke csupán 15,5 millió EUR-t tesz ki, így a hitelezők számára az NCHZ működésének beszüntetése még kevésbé vonzó. Ezen túlmenően a tanulmány amellett érvelt, hogy a társaságot bizonyos szerkezetátalakítási intézkedések elfogadását követően sikeresen lehetne értékesíteni; mivel a törvény jelentősen megnehezítette a személyzet elbocsátását, a személyzet létszámának csökkentését az NCHZ csak a második időszak elején, a törvény hatályvesztése után valósította meg. Összességében a tanulmány azt is megállapította, hogy a hitelezők úgy járnának a legjobban, ha az NCHZ-t működő vállalatként értékesítenék.

| (109) | A fenti dokumentumok alapján a működés folytatására irányuló javaslatot mind az állami, mind a magánhitelezők elfogadták. A Bizottság megállapítja, hogy bizonyos magánhitelezőkkel szemben fennálló adósság egy része is nőtt a csődeljárás során, és végül 11,5 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(109)

A fenti dokumentumok alapján a működés folytatására irányuló javaslatot mind az állami, mind a magánhitelezők elfogadták. A Bizottság megállapítja, hogy bizonyos magánhitelezőkkel szemben fennálló adósság egy része is nőtt a csődeljárás során, és végül 11,5 millió EUR-t tett ki.

| (110) | Emellett a mélyreható vizsgálat kimutatta, hogy a hitelező szervezetekben képviselettel rendelkező négy állami hitelező (a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap, a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank, valamint Nyitranovák (Nováky) városa) közül csupán kettőt érintett közvetlenül az a veszély, hogy az NCHZ velük szemben fennálló tartozása a társaság folyamatos működése során történő további halmozódik. Az egyik a Környezetvédelmi Alap volt, amelynek a második időszakban keletkezett további követelései csak [100–500] ezer EUR-t tettek ki, a másik pedig Nyitranovák [Nováky] városa, amelynek a második időszakban keletkezett további követelései elérték a [300–800] ezer EUR-t. A fő állami hitelezők, amelyekkel szemben fennálló tartozások összege a csődeljárás során halmozódott fel, főként az egészség- és társadalombiztosító társaságok, az NCHZ működésének folytatásáról döntő hitelezői szervezetek egyikében sem rendelkeztek képviselettel. Ezért nem volt lehetőségük arra, hogy közvetlenül befolyásolják a döntéshozatalt, így nem tudták megakadályozni az NCHZ működésének folytatását. Az állami hitelezők megtettek minden tőlük telhetőt az adósság behajtása érdekében, amikor követeléseiket bejelentették a csődgondnoknál, és a csődtörvény értelmében rendelkezésre álló valamennyi végrehajtási mechanizmust felhasználták. |
| --- | --- |

(110)

Emellett a mélyreható vizsgálat kimutatta, hogy a hitelező szervezetekben képviselettel rendelkező négy állami hitelező (a Nemzeti Vagyonkezelő Alap, a Környezetvédelmi Alap, a Szlovák Garancia- és Fejlesztési Bank, valamint Nyitranovák (Nováky) városa) közül csupán kettőt érintett közvetlenül az a veszély, hogy az NCHZ velük szemben fennálló tartozása a társaság folyamatos működése során történő további halmozódik. Az egyik a Környezetvédelmi Alap volt, amelynek a második időszakban keletkezett további követelései csak [100–500] ezer EUR-t tettek ki, a másik pedig Nyitranovák [Nováky] városa, amelynek a második időszakban keletkezett további követelései elérték a [300–800] ezer EUR-t. A fő állami hitelezők, amelyekkel szemben fennálló tartozások összege a csődeljárás során halmozódott fel, főként az egészség- és társadalombiztosító társaságok, az NCHZ működésének folytatásáról döntő hitelezői szervezetek egyikében sem rendelkeztek képviselettel. Ezért nem volt lehetőségük arra, hogy közvetlenül befolyásolják a döntéshozatalt, így nem tudták megakadályozni az NCHZ működésének folytatását. Az állami hitelezők megtettek minden tőlük telhetőt az adósság behajtása érdekében, amikor követeléseiket bejelentették a csődgondnoknál, és a csődtörvény értelmében rendelkezésre álló valamennyi végrehajtási mechanizmust felhasználták.

| (111) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a különböző állami szervezetek magatartása megfelelt a magánhitelezői tesztnek. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a különböző állami szervezetek magatartása megfelelt a magánhitelezői tesztnek.

| (112) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ nem részesült olyan versenyelőnyből, amelyhez rendes piaci körülmények között nem juthatott volna a második időszakban, amikor a törvény már nem volt hatályban, és az NCHZ működését a hitelezői választmány döntése alapján folytatta. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ nem részesült olyan versenyelőnyből, amelyhez rendes piaci körülmények között nem juthatott volna a második időszakban, amikor a törvény már nem volt hatályban, és az NCHZ működését a hitelezői választmány döntése alapján folytatta.

5.3.2.   Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos következtetés

| (113) | Mivel az állami támogatás meghatározásához szükséges halmozott feltételek közül legalább kettő (az államnak való betudhatóság és a gazdasági előny megléte) nem teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az NCHZ működésének a hitelezői választmány döntése alapján történő folytatása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(113)

Mivel az állami támogatás meghatározásához szükséges halmozott feltételek közül legalább kettő (az államnak való betudhatóság és a gazdasági előny megléte) nem teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy az NCHZ működésének a hitelezői választmány döntése alapján történő folytatása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

5.4.   Jogellenes támogatás

| (114) | A Bizottság megállapítja, hogy mivel a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása állami támogatásnak minősül, azt az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott bejelentési és felfüggesztési kötelezettség megszegésével nyújtották. A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a NCHZ-nek nyújtott támogatás jogellenes állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megállapítja, hogy mivel a törvénynek az NCHZ-re történő alkalmazása állami támogatásnak minősül, azt az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott bejelentési és felfüggesztési kötelezettség megszegésével nyújtották. A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a NCHZ-nek nyújtott támogatás jogellenes állami támogatásnak minősül.

5.5.   Az intézkedések összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (115) | Minthogy az előbbiekben leírt intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, az összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(115)

Minthogy az előbbiekben leírt intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, az összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek figyelembevételével kell értékelni.

| (116) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak kell megjelölnie azokat a lehetséges okokat, amelyek alátámasztják a belső piaccal való összeegyeztethetőséget, és a tagállamnak kell igazolnia, hogy az összeegyeztethetőség előfeltételei fennállnak (18). A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, és nem jelöltek meg a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó lehetséges okokat. |
| --- | --- |

(116)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak kell megjelölnie azokat a lehetséges okokat, amelyek alátámasztják a belső piaccal való összeegyeztethetőséget, és a tagállamnak kell igazolnia, hogy az összeegyeztethetőség előfeltételei fennállnak (18). A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, és nem jelöltek meg a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó lehetséges okokat.

| (117) | A Bizottság mindazonáltal megvizsgálta, hogy lehet-e az EUMSZ-ben meghatározott okok bármelyikét prima facie alkalmazni a vizsgált intézkedésekre. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság mindazonáltal megvizsgálta, hogy lehet-e az EUMSZ-ben meghatározott okok bármelyikét prima facie alkalmazni a vizsgált intézkedésekre.

| (118) | Mivel az NCHZ a támogatások nyújtásának időpontjában csődeljárás tárgyát képezte, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás) (19) értelmében egyértelműen nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült. |
| --- | --- |

(118)

Mivel az NCHZ a támogatások nyújtásának időpontjában csődeljárás tárgyát képezte, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás) (19) értelmében egyértelműen nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült.

| (119) | Ezért az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését elvileg ezen iránymutatásban meghatározott kritériumok alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

(119)

Ezért az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését elvileg ezen iránymutatásban meghatározott kritériumok alapján kell elvégezni.

| (120) | A Bizottság megjegyzi, hogy nem teljesülnek a megmentési célú támogatásra vonatkozó, a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 3.1. pontjában megállapított feltételek, különösen a következők: az intézkedések nem állnak hitelgarancia, illetve kölcsön formájában nyújtott likviditási támogatásból, és azokat nem kísérte Szlovákia részéről olyan kötelezettségvállalás, amely szerint a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, és így tovább. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság megjegyzi, hogy nem teljesülnek a megmentési célú támogatásra vonatkozó, a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 3.1. pontjában megállapított feltételek, különösen a következők: az intézkedések nem állnak hitelgarancia, illetve kölcsön formájában nyújtott likviditási támogatásból, és azokat nem kísérte Szlovákia részéről olyan kötelezettségvállalás, amely szerint a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, és így tovább.

| (121) | Az iránymutatás 3.2. pontjának meghatározása szerinti szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy Szlovákia a fenti intézkedéseket nem jelentette be szerkezetátalakítási támogatásként, és elmulasztotta bizonyítani, hogy fennállnak a szerkezetátalakítási támogatássá minősítésükhöz szükséges elemek (szerkezetátalakítási terv, saját hozzájárulás, kompenzációs intézkedések, és így tovább). |
| --- | --- |

(121)

Az iránymutatás 3.2. pontjának meghatározása szerinti szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy Szlovákia a fenti intézkedéseket nem jelentette be szerkezetátalakítási támogatásként, és elmulasztotta bizonyítani, hogy fennállnak a szerkezetátalakítási támogatássá minősítésükhöz szükséges elemek (szerkezetátalakítási terv, saját hozzájárulás, kompenzációs intézkedések, és így tovább).

| (122) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás 34. pontja értelmében a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal. Ebben az esetben a támogatást a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatásban foglalt feltételeknek megfelelő, hiteles szerkezetátalakítási terv nélkül nyújtották. Ez a körülmény önmagában elegendő lenne ahhoz, hogy kizárjuk az intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(122)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás 34. pontja értelmében a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal. Ebben az esetben a támogatást a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatásban foglalt feltételeknek megfelelő, hiteles szerkezetátalakítási terv nélkül nyújtották. Ez a körülmény önmagában elegendő lenne ahhoz, hogy kizárjuk az intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

| (123) | Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy Szlovákia nem hívta fel a Bizottság figyelmét olyan tényekre, amelyek biztosítanák a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetővé minősítéséhez szükséges követelményeknek való megfelelést: az NCHZ hosszú távú életképességének helyreállítása, elfogadható szintű saját hozzájárulás, megfelelő kompenzációs intézkedések stb. |
| --- | --- |

(123)

Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy Szlovákia nem hívta fel a Bizottság figyelmét olyan tényekre, amelyek biztosítanák a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetővé minősítéséhez szükséges követelményeknek való megfelelést: az NCHZ hosszú távú életképességének helyreállítása, elfogadható szintű saját hozzájárulás, megfelelő kompenzációs intézkedések stb.

| (124) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fentiekben ismertetett intézkedés a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás alapján nem összeegyeztethető, így a belső piac összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fentiekben ismertetett intézkedés a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás alapján nem összeegyeztethető, így a belső piac összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül.

5.6.   A támogatás visszafizetése

| (125) | A Szerződés és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint általában a Bizottságnak kell eldöntenie, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie azt a támogatást, amelyről megállapították, hogy nem egyeztethető össze a belső piaccal (20). A Bíróság következetesen képviselte azt az álláspontot, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (21). |
| --- | --- |

(125)

A Szerződés és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint általában a Bizottságnak kell eldöntenie, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie azt a támogatást, amelyről megállapították, hogy nem egyeztethető össze a belső piaccal (20). A Bíróság következetesen képviselte azt az álláspontot, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (21).

| (126) | A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (22). |
| --- | --- |

(126)

A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (22).

| (127) | Az említett ítélkezési gyakorlat értelmében a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése kimondja: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...]” (23). |
| --- | --- |

(127)

Az említett ítélkezési gyakorlat értelmében a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése kimondja: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...]” (23).

| (128) | Mivel a Szerződés 108. cikkét megsértő szóban forgó intézkedések egyike sem került bejelentésre a Bizottságnál, de azok jogellenes és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak minősülnek, a támogatások engedélyezését megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében azokat vissza kell fizettetni. A visszafizettetés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. A támogatás visszafizetése során figyelembe kell venni az állami támogatásnak minősülő fennálló adósság azon összegét, amelyet az NCHZ eszközeinek értékesítéséből származó bevételből már igazolhatóan visszafizettek. |
| --- | --- |

(128)

Mivel a Szerződés 108. cikkét megsértő szóban forgó intézkedések egyike sem került bejelentésre a Bizottságnál, de azok jogellenes és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak minősülnek, a támogatások engedélyezését megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében azokat vissza kell fizettetni. A visszafizettetés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. A támogatás visszafizetése során figyelembe kell venni az állami támogatásnak minősülő fennálló adósság azon összegét, amelyet az NCHZ eszközeinek értékesítéséből származó bevételből már igazolhatóan visszafizettek.

| (129) | Tekintetbe véve az NCHZ tevékenységének a Via Chem Slovakia és a Fortischem részére történő értékesítését, a Bizottság megvizsgálja az e társaságok közötti lehetséges gazdasági folytonosságot, hogy mérlegelje, rájuk is vonatkozik-e a támogatás visszafizetésének kötelessége vagy sem. |
| --- | --- |

(129)

Tekintetbe véve az NCHZ tevékenységének a Via Chem Slovakia és a Fortischem részére történő értékesítését, a Bizottság megvizsgálja az e társaságok közötti lehetséges gazdasági folytonosságot, hogy mérlegelje, rájuk is vonatkozik-e a támogatás visszafizetésének kötelessége vagy sem.

5.7.   Az NCHZ tevékenységének értékesítésével megvalósuló gazdasági folytonosság

| (130) | Amint korábban már említésre került, amennyiben a Bizottság az EUMSZ 107. és 108. cikkével összefüggésben a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó negatív határozatot hoz egy vállalattal kapcsolatban, a szóban forgó tagállam köteles visszatéríttetni az összeegyeztethetetlen támogatást. A támogatás visszatéríttetésére irányuló kötelezettség kiterjeszthető az olyan új társaságra, amelyre a kedvezményezett társaság átruházta vagy amelynek részére értékesítette eszközei egy részét, amennyiben az átruházás vagy értékesítés alapján megállapítható, hogy gazdasági folytonosság áll fenn a két társaság között (24). |
| --- | --- |

(130)

Amint korábban már említésre került, amennyiben a Bizottság az EUMSZ 107. és 108. cikkével összefüggésben a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó negatív határozatot hoz egy vállalattal kapcsolatban, a szóban forgó tagállam köteles visszatéríttetni az összeegyeztethetetlen támogatást. A támogatás visszatéríttetésére irányuló kötelezettség kiterjeszthető az olyan új társaságra, amelyre a kedvezményezett társaság átruházta vagy amelynek részére értékesítette eszközei egy részét, amennyiben az átruházás vagy értékesítés alapján megállapítható, hogy gazdasági folytonosság áll fenn a két társaság között (24).

| (131) | Ami az ügylet célját illeti, a Bizottság megállapítja, hogy bár nincs közvetlen bizonyítéka arra, hogy az ügylet célja a lehetséges visszafizetési határozat joghatásainak elkerülése volt, a szlovák hatóságok számára egyértelmű volt, hogy a Bizottság 2011. október 17. óta előzetesen már vizsgált már egy, az NCHZ-vel kapcsolatos panaszt (lásd a (2) preambulumbekezdést), és ott volt még az NCHZ-val szemben egy 2009. július 22-i határozatban kartellezésért kivetett 19,6 millió EUR pénzbüntetésre vonatkozó meglévő követelés (lásd a (12) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(131)

Ami az ügylet célját illeti, a Bizottság megállapítja, hogy bár nincs közvetlen bizonyítéka arra, hogy az ügylet célja a lehetséges visszafizetési határozat joghatásainak elkerülése volt, a szlovák hatóságok számára egyértelmű volt, hogy a Bizottság 2011. október 17. óta előzetesen már vizsgált már egy, az NCHZ-vel kapcsolatos panaszt (lásd a (2) preambulumbekezdést), és ott volt még az NCHZ-val szemben egy 2009. július 22-i határozatban kartellezésért kivetett 19,6 millió EUR pénzbüntetésre vonatkozó meglévő követelés (lásd a (12) preambulumbekezdést).

| (132) | A Bíróságnak az Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (25) szerint – amelyre a Bizottság az Olympic Airlines, az Alitalia és a SERNAM társaságokat érintő határozatait (26) alapozta – a támogatás kedvezményezettje és azon vállalat közötti gazdasági folytonosság megállapítása, amely vállalathoz a kedvezményezett eszközei átkerültek, egy sor mutató alapján történik. Az alábbi tényezőket kell figyelembe venni: összhangban van-e az eladási ár a piaci árral, az eladott eszközök köre (aktívák és passzívák, a munkaerő folytonossága, az eszközök összessége), a vevő(k) személyazonossága, az adásvétel időzítése (az előzetes értékelés, hivatalos vizsgálati eljárás megindítását vagy a végső döntést követően) és végül az ügylet gazdasági logikája. Ezeket a mutatókat a Bíróság a Ryanair kontra Bizottság ügyben hozott 2012. március 28-i ítéletében (27) is megerősítette, amely megerősítette az Alitaliával kapcsolatos határozatot. |
| --- | --- |

(132)

A Bíróságnak az Olaszország és SIM 2 kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (25) szerint – amelyre a Bizottság az Olympic Airlines, az Alitalia és a SERNAM társaságokat érintő határozatait (26) alapozta – a támogatás kedvezményezettje és azon vállalat közötti gazdasági folytonosság megállapítása, amely vállalathoz a kedvezményezett eszközei átkerültek, egy sor mutató alapján történik. Az alábbi tényezőket kell figyelembe venni: összhangban van-e az eladási ár a piaci árral, az eladott eszközök köre (aktívák és passzívák, a munkaerő folytonossága, az eszközök összessége), a vevő(k) személyazonossága, az adásvétel időzítése (az előzetes értékelés, hivatalos vizsgálati eljárás megindítását vagy a végső döntést követően) és végül az ügylet gazdasági logikája. Ezeket a mutatókat a Bíróság a Ryanair kontra Bizottság ügyben hozott 2012. március 28-i ítéletében (27) is megerősítette, amely megerősítette az Alitaliával kapcsolatos határozatot.

| (133) | Az NCHZ tevékenységének a Via Chem Slovakia, majd a Fortischem részére történő értékesítésére való tekintettel a Bizottság a fentiekben felsorolt kritériumok alapján elemzi, hogy van-e gazdasági folytonosság az NCHZ és végül a Fortischem által megvásárolt és jelenleg is működtetett vállalat között. |
| --- | --- |

(133)

Az NCHZ tevékenységének a Via Chem Slovakia, majd a Fortischem részére történő értékesítésére való tekintettel a Bizottság a fentiekben felsorolt kritériumok alapján elemzi, hogy van-e gazdasági folytonosság az NCHZ és végül a Fortischem által megvásárolt és jelenleg is működtetett vállalat között.

| (134) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem indokolt külön elemezni az NCHZ üzleti tevékenységének a Fortischem általi megvételét eredményező két ügylet, azaz a Via Chem Slovakia, majd a Fortischem részére történő értékesítés gazdasági folytonosságát. A Via Chem Slovakia a vállalatot a Fortischem részére a második ügylet során, 2012. augusztus 1-jén, azaz az első ügylet lezárását követően csupán egy nappal adta el. A Via Chem Slovakia így ténylegesen soha nem irányította és üzemeltette az NCHZ megvásárolt üzleti tevékenységeit. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem indokolt külön elemezni az NCHZ üzleti tevékenységének a Fortischem általi megvételét eredményező két ügylet, azaz a Via Chem Slovakia, majd a Fortischem részére történő értékesítés gazdasági folytonosságát. A Via Chem Slovakia a vállalatot a Fortischem részére a második ügylet során, 2012. augusztus 1-jén, azaz az első ügylet lezárását követően csupán egy nappal adta el. A Via Chem Slovakia így ténylegesen soha nem irányította és üzemeltette az NCHZ megvásárolt üzleti tevékenységeit.

| (135) | A Bizottság elismeri, hogy a két ügylet hatálya nem pontosan ugyanaz, hiszen a Via Chem Slovakia egyes ingatlaneszközök (épületek és földterület) tekintetében fenntartotta tulajdonjogát. Ugyanakkor a benyújtott információkból nyilvánvaló, hogy az NCHZ Via Chem Slovakia által felvásárolt összes gazdasági tevékenysége azonnal továbbadásra került a Fortischemnek. Az ingatlaneszközök kivételével a Fortischem megszerezte a Via Chem Slovakiától a vegyianyaggyártással kapcsolatos összes eszközt és jogot (gyártási gépek és berendezések, szerződések stb.), valamint a vegyianyaggyártáshoz kapcsolódó összes kötelezettségvállalást (az összes munkaszerződést is beleértve). A Fortischem részére nem értékesített, azonban az NCHZ gazdasági tevékenységének folytatásához szükséges ingatlaneszközöket bérleti szerződés alapján bocsátották a Fortischem rendelkezésére. Ezért a Bizottság közvetlenül azt fogja vizsgálni, hogy van-e az NCHZ és annak a Fortischem által felvásárolt üzleti tevékenységei között gazdasági folytonosság. A két ügylet egyedi sajátosságait olyan mértékben veszik figyelembe, amennyire azok ezen értékelés elvégzéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság elismeri, hogy a két ügylet hatálya nem pontosan ugyanaz, hiszen a Via Chem Slovakia egyes ingatlaneszközök (épületek és földterület) tekintetében fenntartotta tulajdonjogát. Ugyanakkor a benyújtott információkból nyilvánvaló, hogy az NCHZ Via Chem Slovakia által felvásárolt összes gazdasági tevékenysége azonnal továbbadásra került a Fortischemnek. Az ingatlaneszközök kivételével a Fortischem megszerezte a Via Chem Slovakiától a vegyianyaggyártással kapcsolatos összes eszközt és jogot (gyártási gépek és berendezések, szerződések stb.), valamint a vegyianyaggyártáshoz kapcsolódó összes kötelezettségvállalást (az összes munkaszerződést is beleértve). A Fortischem részére nem értékesített, azonban az NCHZ gazdasági tevékenységének folytatásához szükséges ingatlaneszközöket bérleti szerződés alapján bocsátották a Fortischem rendelkezésére. Ezért a Bizottság közvetlenül azt fogja vizsgálni, hogy van-e az NCHZ és annak a Fortischem által felvásárolt üzleti tevékenységei között gazdasági folytonosság. A két ügylet egyedi sajátosságait olyan mértékben veszik figyelembe, amennyire azok ezen értékelés elvégzéséhez szükségesek.

5.7.1.   Eladási ár

| (136) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a nyertes ajánlattevő, a Via Chem Slovakia által a társaság eszközeiért fizetett 2,2 millió EUR összegű ár valóban megfelelt a piaci árnak. |
| --- | --- |

(136)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a nyertes ajánlattevő, a Via Chem Slovakia által a társaság eszközeiért fizetett 2,2 millió EUR összegű ár valóban megfelelt a piaci árnak.

| (137) | Az ajánlattételi eljárás olyan feltételeket is tartalmazott, amelyek vélhetően csökkentették az eszközök értékét. Az ajánlattételi feltételek szerint a potenciális ajánlattevők választhattak, hogy ajánlatukat „a kedvezményezettre vonatkozó kötelezettségek” elfogadásával vagy anélkül teszik meg (a részleteket lásd a (17) és (18) preambulumbekezdésben). |
| --- | --- |

(137)

Az ajánlattételi eljárás olyan feltételeket is tartalmazott, amelyek vélhetően csökkentették az eszközök értékét. Az ajánlattételi feltételek szerint a potenciális ajánlattevők választhattak, hogy ajánlatukat „a kedvezményezettre vonatkozó kötelezettségek” elfogadásával vagy anélkül teszik meg (a részleteket lásd a (17) és (18) preambulumbekezdésben).

| (138) | A kiírás szabályai szerint, ha a legnagyobb összegű ajánlat a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőtől érkezik, a kötelezettségeket vállaló ajánlattevők közül a legnagyobb összeget kínáló teheti meg a legmagasabb ajánlatot. A Bizottság úgy véli, hogy annak lehetősége, hogy egyetlen ajánlattevő emelhesse ajánlatának összegét, miután az összes ajánlatot benyújtották, vélhetően elbátortalanította a lehetséges résztvevőket és/vagy negatív hatással lehet a benyújtott ajánlatokra. |
| --- | --- |

(138)

A kiírás szabályai szerint, ha a legnagyobb összegű ajánlat a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőtől érkezik, a kötelezettségeket vállaló ajánlattevők közül a legnagyobb összeget kínáló teheti meg a legmagasabb ajánlatot. A Bizottság úgy véli, hogy annak lehetősége, hogy egyetlen ajánlattevő emelhesse ajánlatának összegét, miután az összes ajánlatot benyújtották, vélhetően elbátortalanította a lehetséges résztvevőket és/vagy negatív hatással lehet a benyújtott ajánlatokra.

| (139) | Sőt, az ajánlattételi eljárásokban a legmagasabb ár elérésének egyik biztosítéka éppen a többi ajánlattevő által kínált árral kapcsolatos bizonytalanság. Ha a kötelezettségeket is vállaló ajánlattevő tudja, hogy az ő ajánlatának csak a kötelezettségek vállalásával tett ajánlatok között kell a legmagasabbnak lennie, és hogy később a legmagasabb, kötelezettségvállalásokat nem tartalmazó ajánlatnak megfelelő ajánlatot is tehet, ajánlata lehet alacsonyabb annál, mint ha az ajánlattételi eljárás feltételei nem nyújtanak lehetőséget a legmagasabb ajánlatnak megfelelő ajánlat benyújtására. |
| --- | --- |

(139)

Sőt, az ajánlattételi eljárásokban a legmagasabb ár elérésének egyik biztosítéka éppen a többi ajánlattevő által kínált árral kapcsolatos bizonytalanság. Ha a kötelezettségeket is vállaló ajánlattevő tudja, hogy az ő ajánlatának csak a kötelezettségek vállalásával tett ajánlatok között kell a legmagasabbnak lennie, és hogy később a legmagasabb, kötelezettségvállalásokat nem tartalmazó ajánlatnak megfelelő ajánlatot is tehet, ajánlata lehet alacsonyabb annál, mint ha az ajánlattételi eljárás feltételei nem nyújtanak lehetőséget a legmagasabb ajánlatnak megfelelő ajánlat benyújtására.

| (140) | Ez a feltétel továbbá elriaszthatja azokat az ajánlattevőket, akik nem akarnak kötelezettségvállalásokkal járó ajánlatot tenni, mivel tudják, hogy még ha az ajánlatuk a legmagasabb összegű is, előfordulhat, hogy elutasítják azt, mivel az a vevő, aki a kötelezettségeket is hajlandó vállalni, az övénél magasabb összegű ajánlatot is tehet. Ha ez bekövetkezik, a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőnek nincs lehetősége arra, hogy újra megtegye ajánlatát, és magasabb vételárat kínáljon. |
| --- | --- |

(140)

Ez a feltétel továbbá elriaszthatja azokat az ajánlattevőket, akik nem akarnak kötelezettségvállalásokkal járó ajánlatot tenni, mivel tudják, hogy még ha az ajánlatuk a legmagasabb összegű is, előfordulhat, hogy elutasítják azt, mivel az a vevő, aki a kötelezettségeket is hajlandó vállalni, az övénél magasabb összegű ajánlatot is tehet. Ha ez bekövetkezik, a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőnek nincs lehetősége arra, hogy újra megtegye ajánlatát, és magasabb vételárat kínáljon.

| (141) | A fentiek ismeretében úgy tűnik, hogy az ajánlattételi kiírás feltételei előnyben részesítik a kötelezettségeket is vállaló ajánlattevőket, hiszen ha két ajánlattevő – amelyek közül az egyik vállalja a kötelezettségeket, a másik pedig nem – azonos árat kínál, a kötelezettségvállalást tartalmazó ajánlatot részesítik előnyben. Ez pedig lehet annak a jele, hogy a kötelezettségvállalások hiányában elérhető ár akár magasabb is lehetett volna, mint amelyet a nyertes ajánlattevő kínált. Joggal feltételezhető, hogy a kötelezettségek átvállalásának anyagi vonzata is lesz a vevő számára, amelyet ajánlatának benyújtásakor figyelembe vesz. A kötelezettségvállalások hiányában tehát a szóban forgó vevő által kínált ár valószínűleg magasabb lesz. |
| --- | --- |

(141)

A fentiek ismeretében úgy tűnik, hogy az ajánlattételi kiírás feltételei előnyben részesítik a kötelezettségeket is vállaló ajánlattevőket, hiszen ha két ajánlattevő – amelyek közül az egyik vállalja a kötelezettségeket, a másik pedig nem – azonos árat kínál, a kötelezettségvállalást tartalmazó ajánlatot részesítik előnyben. Ez pedig lehet annak a jele, hogy a kötelezettségvállalások hiányában elérhető ár akár magasabb is lehetett volna, mint amelyet a nyertes ajánlattevő kínált. Joggal feltételezhető, hogy a kötelezettségek átvállalásának anyagi vonzata is lesz a vevő számára, amelyet ajánlatának benyújtásakor figyelembe vesz. A kötelezettségvállalások hiányában tehát a szóban forgó vevő által kínált ár valószínűleg magasabb lesz.

| (142) | Szlovákia azt állítja, hogy még a kötelezettségek átvállalását tartalmazó ajánlat benyújtója sem lehetett biztos abban, hogy nincs más olyan ajánlattevő, aki szintén vállalja a kötelezettségeket, és az övénél magasabb összegű ajánlatot nyújtott be. Azonban ez nem ássa alá azt a tényt, hogy a kötelezettségek átvállalása nélküli ajánlatokat benyújtókat kevésbé kedvező elbánásban részesítik, mint a kötelezettségeket vállalókat, és hogy a kötelezettségeket nem vállaló lehetséges ajánlattevők ezért elállnak a részvételtől. |
| --- | --- |

(142)

Szlovákia azt állítja, hogy még a kötelezettségek átvállalását tartalmazó ajánlat benyújtója sem lehetett biztos abban, hogy nincs más olyan ajánlattevő, aki szintén vállalja a kötelezettségeket, és az övénél magasabb összegű ajánlatot nyújtott be. Azonban ez nem ássa alá azt a tényt, hogy a kötelezettségek átvállalása nélküli ajánlatokat benyújtókat kevésbé kedvező elbánásban részesítik, mint a kötelezettségeket vállalókat, és hogy a kötelezettségeket nem vállaló lehetséges ajánlattevők ezért elállnak a részvételtől.

| (143) | Szlovákia azzal is érvelt, hogy a kötelezettségvállalások teljes, 11 millió EUR-t meghaladó összege ismeretében rendkívül valószínűtlen volt, hogy bárki az e kötelezettségek vállalását tartalmazó ajánlatot tegyen. Szlovákia azt állítja, hogy különösen az első ajánlattételi eljárásban kínált, mindössze 2 millió EUR összegű árat tekintetbe véve, egyetlen ésszerűen gondolkodó résztvevő sem vállalta volna az ilyen anyagi vonzattal járó kötelezettségeket. A kötelezettségvállalások ténylegesen legalább 11 millió EUR összegű beruházást jelentenek. E beruházás azonban olyan intézkedések finanszírozására korlátozódik, amelyek az érvényes környezetvédelmi szabályoknak a vegyianyaggyártás folytatásához szükséges betartását biztosítják. A vegyianyaggyártást folytatni kívánó bármely ajánlattevőnek meg kell valósítania ezt a beruházást, így ezt az összeget a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőknek is figyelembe kell venniük. Míg (a (17) preambulumbekezdésben említett) másik két kötelezettségvállalás potenciálisan befolyásolta az árat, az NCHZ tevékenységét fenntartani vagy akár bővíteni kívánó vevő e kötelezettségvállalásokat nem tartaná túlzottnak, figyelembe véve az ajánlattételi kiírásban a kötelezettségeket átvállaló ajánlattevőknek nyújtott előnyöket. A kötelezettségvállalásokat is tartalmazó ajánlat benyújtásának lehetősége tehát nem tekinthető „rendkívül valószínűtlennek”, így e lehetőség vélhetően befolyásolta az ajánlatban kínált árat. |
| --- | --- |

(143)

Szlovákia azzal is érvelt, hogy a kötelezettségvállalások teljes, 11 millió EUR-t meghaladó összege ismeretében rendkívül valószínűtlen volt, hogy bárki az e kötelezettségek vállalását tartalmazó ajánlatot tegyen. Szlovákia azt állítja, hogy különösen az első ajánlattételi eljárásban kínált, mindössze 2 millió EUR összegű árat tekintetbe véve, egyetlen ésszerűen gondolkodó résztvevő sem vállalta volna az ilyen anyagi vonzattal járó kötelezettségeket. A kötelezettségvállalások ténylegesen legalább 11 millió EUR összegű beruházást jelentenek. E beruházás azonban olyan intézkedések finanszírozására korlátozódik, amelyek az érvényes környezetvédelmi szabályoknak a vegyianyaggyártás folytatásához szükséges betartását biztosítják. A vegyianyaggyártást folytatni kívánó bármely ajánlattevőnek meg kell valósítania ezt a beruházást, így ezt az összeget a kötelezettségeket nem vállaló ajánlattevőknek is figyelembe kell venniük. Míg (a (17) preambulumbekezdésben említett) másik két kötelezettségvállalás potenciálisan befolyásolta az árat, az NCHZ tevékenységét fenntartani vagy akár bővíteni kívánó vevő e kötelezettségvállalásokat nem tartaná túlzottnak, figyelembe véve az ajánlattételi kiírásban a kötelezettségeket átvállaló ajánlattevőknek nyújtott előnyöket. A kötelezettségvállalásokat is tartalmazó ajánlat benyújtásának lehetősége tehát nem tekinthető „rendkívül valószínűtlennek”, így e lehetőség vélhetően befolyásolta az ajánlatban kínált árat.

| (144) | Bár végső soron nem érkeztek kötelezettségvállalásokat is tartalmazó ajánlatok, a feltételek nem tették lehetővé a lehető legtöbb, egymás ellen legmagasabb összegű ajánlataikkal versengő ajánlattevő bevonását, ami pedig a lehető legmagasabb piaci áron történő értékesítés előfeltétele. |
| --- | --- |

(144)

Bár végső soron nem érkeztek kötelezettségvállalásokat is tartalmazó ajánlatok, a feltételek nem tették lehetővé a lehető legtöbb, egymás ellen legmagasabb összegű ajánlataikkal versengő ajánlattevő bevonását, ami pedig a lehető legmagasabb piaci áron történő értékesítés előfeltétele.

| (145) | Ezenkívül az eladást a teljes vállalatnak működő vállalatként történő eladásaként szervezték, azaz az összes eszközre kiterjedően, így egyetlen eszközt sem lehetett külön megvenni. Ez kizárta annak lehetőségét, hogy a végső árat az NCHZ tevékenységeinek egyes részeire történő ajánlattétellel maximalizálják (miközben elkerülik vagy korlátozzák a működés lehetséges felfüggesztésével járó esetleges nehézségeket). A Bizottság megállapítja, hogy a szlovák hatóságok által benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy voltak olyan potenciális ajánlattevők, amelyek csupán az NCHZ tevékenysége egyes részeinek felvásárlásában voltak érdekeltek (a bluO Epsilon Limited például csak a karbidgyártó létesítmények felvásárlásában volt érdekelt). Ezért nem lehet kizárni, hogy az NCHZ tevékenységeinek részterületenként történő eladásával összességében magasabb eladási árat lehetett volna elérni. |
| --- | --- |

(145)

Ezenkívül az eladást a teljes vállalatnak működő vállalatként történő eladásaként szervezték, azaz az összes eszközre kiterjedően, így egyetlen eszközt sem lehetett külön megvenni. Ez kizárta annak lehetőségét, hogy a végső árat az NCHZ tevékenységeinek egyes részeire történő ajánlattétellel maximalizálják (miközben elkerülik vagy korlátozzák a működés lehetséges felfüggesztésével járó esetleges nehézségeket). A Bizottság megállapítja, hogy a szlovák hatóságok által benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy voltak olyan potenciális ajánlattevők, amelyek csupán az NCHZ tevékenysége egyes részeinek felvásárlásában voltak érdekeltek (a bluO Epsilon Limited például csak a karbidgyártó létesítmények felvásárlásában volt érdekelt). Ezért nem lehet kizárni, hogy az NCHZ tevékenységeinek részterületenként történő eladásával összességében magasabb eladási árat lehetett volna elérni.

| (146) | Ami pedig a Via Chem Slovakiától a Fortischem részére történő eladást illet, ez két magánfél közötti ügylet volt, ajánlattételi kiírás nélkül. Az árban a két magánfél tárgyalás útján állapodott meg, harmadik feleknek nem volt lehetősége magasabb árat kínálni. Ezért az azzal kapcsolatos kételyek, hogy a Via Chem Slovakia által fizetett ár valóban a piaci árnak felelt-e meg, a Fortischem által fizetett árra ugyanúgy vonatkoznak. |
| --- | --- |

(146)

Ami pedig a Via Chem Slovakiától a Fortischem részére történő eladást illet, ez két magánfél közötti ügylet volt, ajánlattételi kiírás nélkül. Az árban a két magánfél tárgyalás útján állapodott meg, harmadik feleknek nem volt lehetősége magasabb árat kínálni. Ezért az azzal kapcsolatos kételyek, hogy a Via Chem Slovakia által fizetett ár valóban a piaci árnak felelt-e meg, a Fortischem által fizetett árra ugyanúgy vonatkoznak.

| (147) | A fentiek alapján valószínűnek tűnik, hogy az NCHZ eszközeit nem oly módon értékesítették, amely biztosította volna az átadott üzleti tevékenység bevételének maximalizálását. |
| --- | --- |

(147)

A fentiek alapján valószínűnek tűnik, hogy az NCHZ eszközeit nem oly módon értékesítették, amely biztosította volna az átadott üzleti tevékenység bevételének maximalizálását.

| (148) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Via Chem Slovakia által az NCHZ tevékenységéért fizetett ár valószínűleg nem a valós piaci ár, mivel az ajánlattételi eljárás feltételei, valamint az a tény, hogy az ajánlatok az összes összekapcsolt eszközre vonatkoztak, befolyásolták az árat. |
| --- | --- |

(148)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Via Chem Slovakia által az NCHZ tevékenységéért fizetett ár valószínűleg nem a valós piaci ár, mivel az ajánlattételi eljárás feltételei, valamint az a tény, hogy az ajánlatok az összes összekapcsolt eszközre vonatkoztak, befolyásolták az árat.

5.7.2.   Az ügylet hatálya

| (149) | A gazdasági folytonosság elkerülése érdekében az eszközök és az átadott üzleti tevékenység egyéb elemei az előző társaságnak vagy tevékenységeinek csupán egy részét képviselheti. Minél nagyobb az eredeti vállalkozásnak az új szervezethez átkerülő része, annál nagyobb a valószínűsége, hogy az ezen eszközökhöz kapcsolódó gazdasági tevékenység továbbra is részesül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásból. |
| --- | --- |

(149)

A gazdasági folytonosság elkerülése érdekében az eszközök és az átadott üzleti tevékenység egyéb elemei az előző társaságnak vagy tevékenységeinek csupán egy részét képviselheti. Minél nagyobb az eredeti vállalkozásnak az új szervezethez átkerülő része, annál nagyobb a valószínűsége, hogy az ezen eszközökhöz kapcsolódó gazdasági tevékenység továbbra is részesül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásból.

| (150) | Bár Szlovákia azt állítja, hogy az eladás „eszközügylet” volt, az adásvétel feltételei gyakorlatilag azt jelzik, hogy a társaságot működő vállalatként értékesítették. A (19) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az összes eszközt és az átruházható kötelezettségvállalásoknak legalább egy részét eladták az új tulajdonosnak. |
| --- | --- |

(150)

Bár Szlovákia azt állítja, hogy az eladás „eszközügylet” volt, az adásvétel feltételei gyakorlatilag azt jelzik, hogy a társaságot működő vállalatként értékesítették. A (19) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az összes eszközt és az átruházható kötelezettségvállalásoknak legalább egy részét eladták az új tulajdonosnak.

| (151) | Az NCHZ-nek a Via Chem Slovakia részére történő értékesítését a szlovák versenyhatóság 2012. július 19-én jóváhagyta. E határozatból egyértelműnek tűnik, hogy a bejelentett fúzió és így az adásvétel tárgyát az NCHZ mint működő vállalat teljes tevékenysége képezte (28). |
| --- | --- |

(151)

Az NCHZ-nek a Via Chem Slovakia részére történő értékesítését a szlovák versenyhatóság 2012. július 19-én jóváhagyta. E határozatból egyértelműnek tűnik, hogy a bejelentett fúzió és így az adásvétel tárgyát az NCHZ mint működő vállalat teljes tevékenysége képezte (28).

| (152) | A Fortischem által felvásárolt vállalat tevékenységi köre megegyezik az NCHZ korábbi tevékenységi körével. Ezt bizonyítja az NCHZ-nak a csődeljárás kezdetekor megadott gyártási programja (29) és a Fortischem weboldala szerinti jelenlegi gyártási program (30) közötti összehasonlítás. Mindkét esetben az NCHZ, illetve a Fortischem fő tevékenységi területeit a szervetlen (elektrolitikus) vegyi anyagok, például kalcium-karbid, a szerves vegyi anyagok, polimerek és PVC feldolgozási termékek alkotják. E gyártási területek mind a 14 kiemelt termékét, amely termékek 2008-ban az NCHZ bevételeinek 99 %-át tették ki (31), a Fortischem is gyártja. A Fortischem által értékesített fenti termékekből származó bevétel 2013-ban 161,3 millió EUR-t tett ki (32). Ez a bevétel nagyjából megfelel az NCHZ csődeljárás alatti, 150–160 millió EUR összegű bevételének (33). Ezért az átadott üzleti tevékenységnek mind a gyártási programja, mind pedig a bevételei megegyeznek az NCHZ-éval. Az NCHZ 1 412 alkalmazottjának több mint 95 %-át is átcsoportosították a Fortischemhez. Az alkalmazottak átvétele nem úgy zajlott, hogy először elbocsátották őket, majd a Fortischem felvette őket, hanem munkaszerződésük egyszerűen átkerült a Fortischemhez. |
| --- | --- |

(152)

A Fortischem által felvásárolt vállalat tevékenységi köre megegyezik az NCHZ korábbi tevékenységi körével. Ezt bizonyítja az NCHZ-nak a csődeljárás kezdetekor megadott gyártási programja (29) és a Fortischem weboldala szerinti jelenlegi gyártási program (30) közötti összehasonlítás. Mindkét esetben az NCHZ, illetve a Fortischem fő tevékenységi területeit a szervetlen (elektrolitikus) vegyi anyagok, például kalcium-karbid, a szerves vegyi anyagok, polimerek és PVC feldolgozási termékek alkotják. E gyártási területek mind a 14 kiemelt termékét, amely termékek 2008-ban az NCHZ bevételeinek 99 %-át tették ki (31), a Fortischem is gyártja. A Fortischem által értékesített fenti termékekből származó bevétel 2013-ban 161,3 millió EUR-t tett ki (32). Ez a bevétel nagyjából megfelel az NCHZ csődeljárás alatti, 150–160 millió EUR összegű bevételének (33). Ezért az átadott üzleti tevékenységnek mind a gyártási programja, mind pedig a bevételei megegyeznek az NCHZ-éval. Az NCHZ 1 412 alkalmazottjának több mint 95 %-át is átcsoportosították a Fortischemhez. Az alkalmazottak átvétele nem úgy zajlott, hogy először elbocsátották őket, majd a Fortischem felvette őket, hanem munkaszerződésük egyszerűen átkerült a Fortischemhez.

| (153) | Szlovákia azt állítja, hogy a vállalat kevesebb mint 60 %-ának átadására került sor, főként mivel az ügylet nem tartalmazta az ingatlanvagyont. A fentiekben kifejtettek szerint (lásd a (134) preambulumbekezdést) azonban a vegyianyaggyártáshoz szükséges ingatlanokat (telek és épületek) a Fortischem bérli a Via Chem Slovakiától. Az ingatlanvagyontól eltekintve az átadott üzleti tevékenységgel kapcsolatos összes egyéb eszköz, jog és kötelezettség átkerült a Fortischemhez. A Fortischem így az NCHZ üzleti tevékenységét folytatja, és ugyanazt a termékportfóliót gyártja. |
| --- | --- |

(153)

Szlovákia azt állítja, hogy a vállalat kevesebb mint 60 %-ának átadására került sor, főként mivel az ügylet nem tartalmazta az ingatlanvagyont. A fentiekben kifejtettek szerint (lásd a (134) preambulumbekezdést) azonban a vegyianyaggyártáshoz szükséges ingatlanokat (telek és épületek) a Fortischem bérli a Via Chem Slovakiától. Az ingatlanvagyontól eltekintve az átadott üzleti tevékenységgel kapcsolatos összes egyéb eszköz, jog és kötelezettség átkerült a Fortischemhez. A Fortischem így az NCHZ üzleti tevékenységét folytatja, és ugyanazt a termékportfóliót gyártja.

| (154) | A Fortischem továbbá az NCHZ vezetőségét is megtartotta. Az NCHZ-nek az üzleti tevékenység átadása előtti vezérigazgatója lett a Fortischem igazgatótanácsának elnöke. |
| --- | --- |

(154)

A Fortischem továbbá az NCHZ vezetőségét is megtartotta. Az NCHZ-nek az üzleti tevékenység átadása előtti vezérigazgatója lett a Fortischem igazgatótanácsának elnöke.

| (155) | Amikor az NCHZ üzleti tevékenységét a Fortischem megvásárolta, a sajtóban azt is bejelentette, hogy nem kíván a személyzet körében vagy a gyártásban nagyobb változtatásokat eszközölni, és megtartja a meglévő vezetőséget (34). |
| --- | --- |

(155)

Amikor az NCHZ üzleti tevékenységét a Fortischem megvásárolta, a sajtóban azt is bejelentette, hogy nem kíván a személyzet körében vagy a gyártásban nagyobb változtatásokat eszközölni, és megtartja a meglévő vezetőséget (34).

| (156) | Az ügylet hatályát illetően tehát a Fortischem gyakorlatilag az NCHZ összes gazdasági tevékenységét átvette, a kapcsolódó eszközökkel, jogokkal és kötelességekkel együtt. Az a tény, hogy az eszközök egy részét közvetlen tulajdonjog helyett bérleti szerződés alapján használják, nem változtat azon a tényen, hogy a Fortischem egyszerűen folytatja az NCHZ gazdasági tevékenységeit, az ügylet előttivel megegyező tevékenyégi körrel. |
| --- | --- |

(156)

Az ügylet hatályát illetően tehát a Fortischem gyakorlatilag az NCHZ összes gazdasági tevékenységét átvette, a kapcsolódó eszközökkel, jogokkal és kötelességekkel együtt. Az a tény, hogy az eszközök egy részét közvetlen tulajdonjog helyett bérleti szerződés alapján használják, nem változtat azon a tényen, hogy a Fortischem egyszerűen folytatja az NCHZ gazdasági tevékenységeit, az ügylet előttivel megegyező tevékenyégi körrel.

| (157) | Ezen túlmenően az észrevételeit elküldő két érdekelt fél szintén azt állítja, hogy a Fortischem ugyanúgy viselkedik, mint az NCHZ, ugyanazt a termékkört kínálja ugyanazon a földrajzi piacon, és az egyetlen észlelhető változás a névváltoztatás. |
| --- | --- |

(157)

Ezen túlmenően az észrevételeit elküldő két érdekelt fél szintén azt állítja, hogy a Fortischem ugyanúgy viselkedik, mint az NCHZ, ugyanazt a termékkört kínálja ugyanazon a földrajzi piacon, és az egyetlen észlelhető változás a névváltoztatás.

| (158) | A Fortischem tehát az NCHZ üzleti tevékenységét a kereskedelmi, személyzeti vagy termelési politika lényegesebb változtatása nélkül folytatja. |
| --- | --- |

(158)

A Fortischem tehát az NCHZ üzleti tevékenységét a kereskedelmi, személyzeti vagy termelési politika lényegesebb változtatása nélkül folytatja.

5.7.3.   A tulajdonosok személyazonossága

| (159) | Ha a felvásárló társaság tulajdonosai megegyeznének az eladó társaság tulajdonosaival, ez a gazdasági folytonosság határozott jele lenne. |
| --- | --- |

(159)

Ha a felvásárló társaság tulajdonosai megegyeznének az eladó társaság tulajdonosaival, ez a gazdasági folytonosság határozott jele lenne.

| (160) | Ebben az esetben a Bizottság nem tudott olyan bizonyítékot gyűjteni, amely megerősítette volna a panaszos állítását, miszerint az NCHZ vállalat eredeti és új tulajdonosai között összefonódás van. Amíg a közvetlen tulajdonosok nem ugyanazok, nem lehet független és megbízható forrásból ellenőrizni, hogy kik az egyes ciprusi székhelyű közvetlen vagy közvetett anyavállalatok mögött álló végső tulajdonosok. |
| --- | --- |

(160)

Ebben az esetben a Bizottság nem tudott olyan bizonyítékot gyűjteni, amely megerősítette volna a panaszos állítását, miszerint az NCHZ vállalat eredeti és új tulajdonosai között összefonódás van. Amíg a közvetlen tulajdonosok nem ugyanazok, nem lehet független és megbízható forrásból ellenőrizni, hogy kik az egyes ciprusi székhelyű közvetlen vagy közvetett anyavállalatok mögött álló végső tulajdonosok.

| (161) | A szlovák hatóságok azonban eskü alatt tett nyilatkozatokat nyújtottak be az Energochemica, a Fortischem jelenlegi anyavállalat részéről, amelyekben azt állították, hogy a Fortischem tulajdonosai semmilyen kapcsolatban nem állnak az NCHZ korábbi tulajdonosaival. |
| --- | --- |

(161)

A szlovák hatóságok azonban eskü alatt tett nyilatkozatokat nyújtottak be az Energochemica, a Fortischem jelenlegi anyavállalat részéről, amelyekben azt állították, hogy a Fortischem tulajdonosai semmilyen kapcsolatban nem állnak az NCHZ korábbi tulajdonosaival.

| (162) | Az ennek ellenkezőjét igazoló bizonyítékok hiányában a Bizottság azt feltételezi, hogy nincs kapcsolat az NCHZ-nak a Fortischem részére átadott üzleti tevékenységének eredeti és az új tulajdonosai között. |
| --- | --- |

(162)

Az ennek ellenkezőjét igazoló bizonyítékok hiányában a Bizottság azt feltételezi, hogy nincs kapcsolat az NCHZ-nak a Fortischem részére átadott üzleti tevékenységének eredeti és az új tulajdonosai között.

5.7.4.   Az adásvétel időzítése

| (163) | Az eladásra az után került sor, hogy a Bizottság a panasszal kapcsolatban megkezdte az előzetes vizsgálatot, és a panaszt észrevétel benyújtása céljából megküldte az államnak. Így legalább a szlovák állam tisztában volt azzal, hogy felmerült annak lehetősége, hogy a szóban forgó intézkedések jogtalan és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, amelyet vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(163)

Az eladásra az után került sor, hogy a Bizottság a panasszal kapcsolatban megkezdte az előzetes vizsgálatot, és a panaszt észrevétel benyújtása céljából megküldte az államnak. Így legalább a szlovák állam tisztában volt azzal, hogy felmerült annak lehetősége, hogy a szóban forgó intézkedések jogtalan és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, amelyet vissza kell fizetni.

5.7.5.   A művelet gazdasági logikája

| (164) | A gazdasági logikai kritérium célja annak ellenőrzése, hogy az eszközök felvásárlója az eladóval azonos módon használja-e azokat, vagy hogy épp ellenkezőleg, az eszközöket beépíti saját kereskedelmi stratégiájába, és így olyan szinergiákat hoz létre, amelyek az eszközök felvásárlásához fűződő érdekeit igazolják. |
| --- | --- |

(164)

A gazdasági logikai kritérium célja annak ellenőrzése, hogy az eszközök felvásárlója az eladóval azonos módon használja-e azokat, vagy hogy épp ellenkezőleg, az eszközöket beépíti saját kereskedelmi stratégiájába, és így olyan szinergiákat hoz létre, amelyek az eszközök felvásárlásához fűződő érdekeit igazolják.

| (165) | A Fortischem általi felvásárlás kiterjed az NCHZ teljes vegyipari részlegére, azaz az NCHZ mint működő vállalat tevékenységének legnagyobb részére, valamint az alkalmazottak több mint 95 %-ára és a kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre. Amint az a fentiekben ismertetésre került, a Fortischem termékportfóliója és tevékenységi köre megegyezik az NCHZ-éval. |
| --- | --- |

(165)

A Fortischem általi felvásárlás kiterjed az NCHZ teljes vegyipari részlegére, azaz az NCHZ mint működő vállalat tevékenységének legnagyobb részére, valamint az alkalmazottak több mint 95 %-ára és a kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre. Amint az a fentiekben ismertetésre került, a Fortischem termékportfóliója és tevékenységi köre megegyezik az NCHZ-éval.

| (166) | A Fortischem továbbá a sajtóban is bejelentette, hogy nem tervez komolyabb változásokat bevezetni az NCHZ üzletmenetében és tevékenységi körében (35). Jóllehet a Fortischem egy nagyobb vállalatcsoport, az Energochemica tagja, a csoport egyéb tagjaival nem érvényesül komolyabb szinergiahatás. Annak ellenére, hogy e vállalatok közül néhány szintén a vegyiparban tevékenykedik, a tevékenységi körük eltérő (könnyű stabilizátorok, fenolgyanták, tisztítószerek stb.), következésképpen nincs különösebb összefüggés tevékenységeik és a Fortischem tevékenységei között. |
| --- | --- |

(166)

A Fortischem továbbá a sajtóban is bejelentette, hogy nem tervez komolyabb változásokat bevezetni az NCHZ üzletmenetében és tevékenységi körében (35). Jóllehet a Fortischem egy nagyobb vállalatcsoport, az Energochemica tagja, a csoport egyéb tagjaival nem érvényesül komolyabb szinergiahatás. Annak ellenére, hogy e vállalatok közül néhány szintén a vegyiparban tevékenykedik, a tevékenységi körük eltérő (könnyű stabilizátorok, fenolgyanták, tisztítószerek stb.), következésképpen nincs különösebb összefüggés tevékenységeik és a Fortischem tevékenységei között.

| (167) | Nem változott tehát a kereskedelmi stratégia, és a Fortischem az eszközöket az eladóval megegyező módon használja. |
| --- | --- |

(167)

Nem változott tehát a kereskedelmi stratégia, és a Fortischem az eszközöket az eladóval megegyező módon használja.

5.7.6.   Az NCHZ és a Fortischem által felvásárolt és működtetett gazdasági tevékenység közötti gazdasági folytonosság megállapítása

| (168) | Összességében úgy tűnik, hogy az egyedüli változás a vállalat nevében, és a tulajdonos jogi személyben következett be. A pályázati feltételek 1. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a cél az NCHZ teljes egészében, a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal, valamint a személyzettel együtt történő értékesítése. A Via Chem Slovakia és az NCHZ között 2012. január 16-án létrejött adásvételi szerződés 3. szakaszának (1) pontja kimondja, hogy „az e megállapodás tárgyát képező működő vállalat átadása kiterjed valamennyi ingatlaneszközre, ingóságra, egyéb jogokra és ingatlanértékre, amelyek: (i) a működő vállalat működéséhez szükségesek, vagy jellegükből adódóan ilyen célt hivatottak szolgálni, és (ii) a meghatározó időponttól számítva az eladó tulajdonát képezik”. Továbbá a felvásárló fenntartja az NCHZ gyártási portfólióját és kereskedelempolitikáját. Végül az NCHZ üzleti tevékenységéért fizetett vételár vélhetően nem felel meg a piaci árnak. |
| --- | --- |

(168)

Összességében úgy tűnik, hogy az egyedüli változás a vállalat nevében, és a tulajdonos jogi személyben következett be. A pályázati feltételek 1. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a cél az NCHZ teljes egészében, a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal, valamint a személyzettel együtt történő értékesítése. A Via Chem Slovakia és az NCHZ között 2012. január 16-án létrejött adásvételi szerződés 3. szakaszának (1) pontja kimondja, hogy „az e megállapodás tárgyát képező működő vállalat átadása kiterjed valamennyi ingatlaneszközre, ingóságra, egyéb jogokra és ingatlanértékre, amelyek: (i) a működő vállalat működéséhez szükségesek, vagy jellegükből adódóan ilyen célt hivatottak szolgálni, és (ii) a meghatározó időponttól számítva az eladó tulajdonát képezik”. Továbbá a felvásárló fenntartja az NCHZ gyártási portfólióját és kereskedelempolitikáját. Végül az NCHZ üzleti tevékenységéért fizetett vételár vélhetően nem felel meg a piaci árnak.

| (169) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ és a Fortischem között gazdasági folytonosság áll fenn. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az NCHZ és a Fortischem között gazdasági folytonosság áll fenn.

| (170) | A fentiek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szlovákia által az NCHZ részére nyújtott előny jogtalan és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül, és hogy az NCHZ részére nyújtott összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését a vállalat új tulajdonosára is ki kell terjeszteni. Működő vállalatként folyamatos piaci jelenlétével a Fortischem továbbra is részesül abból az állami támogatásból, amelyet az NCHZ gazdasági tevékenységei számára nyújtottak, és így torzítja a piacot. |
| --- | --- |

(170)

A fentiek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szlovákia által az NCHZ részére nyújtott előny jogtalan és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül, és hogy az NCHZ részére nyújtott összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését a vállalat új tulajdonosára is ki kell terjeszteni. Működő vállalatként folyamatos piaci jelenlétével a Fortischem továbbra is részesül abból az állami támogatásból, amelyet az NCHZ gazdasági tevékenységei számára nyújtottak, és így torzítja a piacot.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (171) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szlovák kormánynak az a döntése, amellyel az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítette, és így megóvta a csődtörvény rendes alkalmazásától, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szlovák kormánynak az a döntése, amellyel az NCHZ-t a törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítette, és így megóvta a csődtörvény rendes alkalmazásától, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (172) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy e támogatást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési és felfüggesztési kötelezettség megszegésével nyújtották. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy e támogatást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési és felfüggesztési kötelezettség megszegésével nyújtották.

| (173) | Végül a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás vonatkozó feltételei nem teljesültek és a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó egyéb okok nem kerültek megjelölésre. |
| --- | --- |

(173)

Végül a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a 2004. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás vonatkozó feltételei nem teljesültek és a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó egyéb okok nem kerültek megjelölésre.

| (174) | A támogatást az NCHZ köteles visszatéríteni; a visszatérítési határozatot a Fortischemre is ki kell terjeszteni, amely gazdasági folytonossági kapcsolatban áll az NCHZ-vel, |
| --- | --- |

(174)

A támogatást az NCHZ köteles visszatéríteni; a visszatérítési határozatot a Fortischemre is ki kell terjeszteni, amely gazdasági folytonossági kapcsolatban áll az NCHZ-vel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az NCHZ részére a társaságnak a stratégiai jelentőségű vállalkozásokról szóló törvény értelmében stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítésével – ezáltal pedig a társaságot a csődtörvény rendes alkalmazásától megvédve – nyújtott 4 783 424,10 EUR összegű állami támogatást Szlovákia jogtalanul, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével valósította meg, amely állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

2. cikk

Az NCHZ működésének a törvény hatályvesztése utáni folytatására irányuló döntés, amelyet a hitelezői választmány hozott meg, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

(1)   Szlovákia visszafizetteti az NCHZ-vel a 1. cikkben említett összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   Tekintettel az NCHZ és a Fortischem közötti gazdasági folytonosságra, a támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettséget az Fortischemre is ki kell terjeszteni.

(3)   A visszatérítendő támogatási összeg tartalmazza a támogatásnak az NCHZ rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat.

(4)   A kamatokat a 794/2004/EK (36) rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK (37) rendeletet módosító 271/2008/EK rendelettel összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

4. cikk

(1)   Az első cikkben említett támogatást haladéktalanul és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Szlovákia biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

5. cikk

(1)   A határozat kihirdetésének időpontjától számított két hónapon belül Szlovákia benyújtja az alábbi információkat:

| a) | a kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését.

(2)   Amíg az 1. cikkben említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Szlovákia folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére haladéktalanul benyújtja az e határozat betartása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről szóló információt. Szlovákia továbbá részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatási összegekről és kamatokról.

6. cikk

E határozat címzettje Szlovákia.

Brüsszel, 2014. október 15.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság 2013. július 2-i C(2013) 3555 végleges határozata (HL C 297., 2013.10.12., 85. o.)

1

(2)  A panaszos személyazonosságának titokban tartását kérte.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  A társaság a Cipruson bejegyzett, bejelentett üzleti tevékenységgel nem rendelkező Disor Holdings Limited tulajdonában állt, amelynek tényleges tulajdonosai a nyilvánosság számára nem ismertek.

4

(5)  A bírságot a Bizottság a 2009. július 22-i, a COMP/39.396. sz. ügyben (Az acél- és a gáziparban használt kalcium-karbid- és magnéziumalapú reagensek) hozott határozatában rendelte el (HL C 301., 2009.12.11., 18. o.).

5

(6)  Az alkalmazandó szabályok szerint a hitelezői választmány tagjai a hitelezői közgyűlésen megválasztott, nem biztosított hitelezők, ahol az egyes hitelezők szavazatának súlya a követeléseik összegének felel meg.

6

(7)  Bizalmas információ.

7

(8)  Zákon č. 7/2005 Z.z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov [2004. december 9-i 7/2005. számú törvény a csődről és a szerkezetátalakításról, valamint egyes törvények módosításáról].

8

(9)  A 2009. december 2-i 534/2009. számú kormányhatározat indokolása, amelyben az NCHZ-t stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítik.

9

(10)  A hitelezői választmány magántulajdonban lévő tagjai: INVEST – KREDIT, s.r.o. (tulajdonosa a DISOR HOLDINGS LIMITED, az NCHZ egyedüli részvényese); Novácká Energetika, a.s. (eredetileg az NCHZ leányvállalata, 2011 januárjától többségi részvényese a STUPEFY HOLDINGS LIMITED); M-ENERGO, s.r.o. (többségi részvényese a STUPEFY HOLDINGS LIMITED) és a DAK KIABA, s.r.o.

10

(11)  Obchodný Vestnik [Kereskedelmi Közlöny] 37B. szám, 2011.2.23.

11

(12)  A társadalombiztosító továbbá nem volt biztosított hitelező, mivel a vele szemben keletkezett tartozások csak a csődeljárás megindítása után keletkeztek.

12

(13)  Minden összeg kerekített.

13

(14)  A Bíróság 2012. június 5-i ítélete, Bizottság kontra EDF, C-124/10 sz. ügy, EU:C:2012:318, 83–85. és 105. pont; a Bíróság 2002. május 16-i ítélete, Franciaország kontra Bizottság, C-482/99. sz. ügy, EU:C:2002:294, 71. és 72. pont; a Bíróság 1998. április 30-i ítélete, City Flyer Express Ltd kontra Bizottság, T-16/96. sz. ügy, EU:T:1998:78, 76. pont.

14

Bizottság

EDF

Franciaország

Bizottság

City Flyer Express Ltd

Bizottság

(15)  Ebben a tekintetben lásd különösen a T-152/99. sz. ügyet, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) kontra Bizottság, EU:T:2002:188, 157. pont.

15

Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA)

Bizottság,

(16)  Ez az összeg az állami hitelezők felé 2009. december 31-én fennálló adósságoknak felel meg. A szlovák hatóságok azt állítják, hogy nincsenek pontos információik az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozássá minősítésének napján fennálló tartozások összegéről. Ezért ez az adat a törvény alkalmazásának kezdetekor fennálló tartozások lehető legpontosabb (és meglehetősen óvatos) becslése.

16

(17)  Ez az összeg az állami hitelezők felé 2010. december 31-én esedékes adósságoknak felel meg. A szlovák hatóságok azt állítják, hogy nincsenek pontos információik az azon a napon fennálló tartozások összegéről, amely napon az NCHZ stratégiai jelentőségű vállalkozás minősítése megszűnt. Ezért ez az adat a törvény alkalmazásának lejártakor fennálló tartozások lehető legpontosabb (és meglehetősen óvatos) becslése.

17

(18)  Az Olaszország kontra Bizottság C-364/90. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 1993., 157. o.) 20. pontja.

18

Olaszország

Bizottság

(19)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

19

(20)  Lásd a Bizottság kontra Németország C-70/72. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 1973., 87. o.) 13. pontját.

20

Bizottság

Németország

(21)  Lásd a C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994., 325. o.) 75. pontját.

21

Spanyolország

Bizottság

(22)  Lásd a Belgium kontra Bizottság C-75/97 sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 1993., 311. o.) 64. és 65. pontját.

22

Belgium

Bizottság

(23)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

23

(24)  A Törvényszék Ryanair Ltd. kontra Európai Bizottság T-123/09. sz. ügyben 2012. március 28-án hozott ítélete, 155. pont.

24

Ryanair Ltd.

Európai Bizottság

(25)  A Bíróság C-328/99. és C-399/00. sz., Olasz Köztársaság és SIM 2 Multimedia SpA kontra az Európai Közösségek Bizottsága egyesített ügyekben 2003. május 8-án hozott ítélete.

25

Olasz Köztársaság és SIM 2 Multimedia SpA

az Európai Közösségek Bizottsága

(26)  A Bizottság 2008. szeptember 17-i határozata, N 321/2008, N 322/2008 és N 323/2008 számú állami támogatás – Görögország – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; a Bizottság 2008. november 12-i határozata, N 510/2008 sz. állami támogatás – Olaszország – Az Alitala eszközeinek értékesítése; a Bizottság 2012. április 4-i határozata SA.34547 – Franciaország – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

26

(27)  A Törvényszék Ryanair Ltd kontra Bizottság T-123/09. sz. ügyben 2012. március 28-án hozott ítélete.

27

Ryanair Ltd

Bizottság

(28)  Lásd különösen a fúziót jóváhagyó határozat (2012/FH/3/1/032. sz. határozat) (25)–(29) preambulumbekezdését; a határozat itt érhető el: http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/

28

(29)  Lásd a csődgondnok 2009. október 26-i prezentációját: „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu”, 4. és 5. dia.

29

(30)  Lásd itt: www.fortischem.sk.

30

(31)  Lásd a csődgondnok 2009. október 26-i prezentációját: „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu”, 5. dia.

31

(32)  Lásd az Energochemica Csoport éves jelentését, amelynek a Fortischem a legnagyobb tagja, http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf

32

(33)  Lásd például a csődgondnok által 2010 decemberében készített gazdasági elemzést, 3. oldal (lásd a (106) preambulumbekezdést).

33

(34)  Lásd például a „Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem” [Az NCHZ-t a Fortischem működteti tovább] című, a Webnoviny oldalon 2012. augusztus 2-án megjelent cikket: http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html

34

Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem

(35)  Lásd a 33 lábjegyzetet.

35

(36)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.)

36

(37)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete (2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.)

37

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 269/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 269/93

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1827 HATÁROZATA

(2015. március 23.)

a Görögország által a Piraeus Container Terminal S.A. & Cosco Pacific Limited javára nyújtott SA 28876 (12/C) (korábbi CP 202/09) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2015) 66. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke értelmében nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel a Görögországtól és a Piraeus Container Terminal S.A.-tól érkezett észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2009. április 30-i levelében a pireuszi prefektus panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben azt állította, hogy a görög állam jogtalan állami támogatásban részesítette a pireuszi kikötő egy részére vonatkozó koncesszió új jogosultját, a Piraeus Container Terminal S.A.-t (a továbbiakban: PCT), amely a COSCO Pacific Limited (a továbbiakban: COSCO) speciális célú leányvállalata. Az állítólagos támogatást adómentességek és a közbeszerzési eljárás után a koncessziós szerződésbe illesztett kedvező rendelkezések formájában nyújtották. |
| --- | --- |

(1)

2009. április 30-i levelében a pireuszi prefektus panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben azt állította, hogy a görög állam jogtalan állami támogatásban részesítette a pireuszi kikötő egy részére vonatkozó koncesszió új jogosultját, a Piraeus Container Terminal S.A.-t (a továbbiakban: PCT), amely a COSCO Pacific Limited (a továbbiakban: COSCO) speciális célú leányvállalata. Az állítólagos támogatást adómentességek és a közbeszerzési eljárás után a koncessziós szerződésbe illesztett kedvező rendelkezések formájában nyújtották.

| (2) | 2009. május 7-én a Görög Kikötői Dolgozók Szövetsége levelet (2) küldött, melyben tájékoztatta a Bizottságot a görög állam által a PCT számára nyújtott állítólagos adókedvezményekről. 2009. augusztus 31-én kelt levelében a Görög Kikötői Dolgozók Szövetsége megerősítette, hogy az első levelét panaszként kell kezelni és azt állította, hogy a támogatást nemcsak adókedvezmények, hanem a koncessziós szerződésbe illesztett kedvező rendelkezések formájában is nyújtották. |
| --- | --- |

(2)

2009. május 7-én a Görög Kikötői Dolgozók Szövetsége levelet (2) küldött, melyben tájékoztatta a Bizottságot a görög állam által a PCT számára nyújtott állítólagos adókedvezményekről. 2009. augusztus 31-én kelt levelében a Görög Kikötői Dolgozók Szövetsége megerősítette, hogy az első levelét panaszként kell kezelni és azt állította, hogy a támogatást nemcsak adókedvezmények, hanem a koncessziós szerződésbe illesztett kedvező rendelkezések formájában is nyújtották.

| (3) | 2009. szeptember 23-án kelt levelében (3) a Nemzetközi Kikötői Munkások Tanácsa panaszt nyújtott be az állítólagosan állami támogatásnak minősülő intézkedések részletes ismertetésével együtt. |
| --- | --- |

(3)

2009. szeptember 23-án kelt levelében (3) a Nemzetközi Kikötői Munkások Tanácsa panaszt nyújtott be az állítólagosan állami támogatásnak minősülő intézkedések részletes ismertetésével együtt.

| (4) | A Bizottság 2009. október 14-én kelt levelében további tájékoztatást kért Görögországtól az állítólagos állami támogatási intézkedésekről. A görög hatóságok 2009. november 12-én a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2009. november 18-i levelében elfogadott. A Bizottság 2010. február 3-án ezzel a kéréssel kapcsolatban emlékeztetőt küldött, majd a görög hatóságok 2010. február 23-án válaszoltak az információkérésre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2009. október 14-én kelt levelében további tájékoztatást kért Görögországtól az állítólagos állami támogatási intézkedésekről. A görög hatóságok 2009. november 12-én a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2009. november 18-i levelében elfogadott. A Bizottság 2010. február 3-án ezzel a kéréssel kapcsolatban emlékeztetőt küldött, majd a görög hatóságok 2010. február 23-án válaszoltak az információkérésre.

| (5) | A Bizottság szolgálatai 2010. május 5-én találkoztak a görög hatóságok képviselőivel, hogy további pontosításokról tárgyaljanak. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság szolgálatai 2010. május 5-én találkoztak a görög hatóságok képviselőivel, hogy további pontosításokról tárgyaljanak.

| (6) | A Bizottság 2010. október 27-én kelt levelében további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól. A görög hatóságok 2011. november 18-án kelt levelükben határidő-hosszabbítást kértek, amelyet a Bizottság 2011. december 2-i levelében elfogadott. A görög hatóságok 2011. február 8-án válaszoltak erre a tájékoztatási kérelemre. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2010. október 27-én kelt levelében további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól. A görög hatóságok 2011. november 18-án kelt levelükben határidő-hosszabbítást kértek, amelyet a Bizottság 2011. december 2-i levelében elfogadott. A görög hatóságok 2011. február 8-án válaszoltak erre a tájékoztatási kérelemre.

| (7) | 2012. július 11-én kelt levelében (4) a Bizottság tájékoztatta Görögországot arról a döntéséről, hogy a koncessziós szerződés és a szerződési hirdetmény közötti eltérések, valamint a PCT számára Görögország területén kívül biztosított áruk, munkavégzés és szolgáltatások után járó társasági adó alóli mentességével kapcsolatos adóügyi rendelkezés nem minősül állami támogatásnak. A Bizottság továbbá úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást minden más állítólagos állami támogatási intézkedés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(7)

2012. július 11-én kelt levelében (4) a Bizottság tájékoztatta Görögországot arról a döntéséről, hogy a koncessziós szerződés és a szerződési hirdetmény közötti eltérések, valamint a PCT számára Görögország területén kívül biztosított áruk, munkavégzés és szolgáltatások után járó társasági adó alóli mentességével kapcsolatos adóügyi rendelkezés nem minősül állami támogatásnak. A Bizottság továbbá úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást minden más állítólagos állami támogatási intézkedés vonatkozásában.

| (8) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata 2012. október 5-én (5) jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata 2012. október 5-én (5) jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban.

| (9) | A Bizottság a kedvezményezettől 2012. november 5-én kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket válaszadás céljából 2013. január 14-én továbbították Görögországnak. Görögország észrevételeit és kiegészítő tájékoztatását a 2012. november 2-i, a 2013. március 27-i és a 2013. július 10-i levelek tartalmazzák. 2013. szeptember 13-án a Bizottság szolgálatai és a – kedvezményezettel kiegészült – görög hatóságok között találkozóra került sor. 2013. október 23-án a görög hatóságok további információkat nyújtottak be. A Bizottság 2014. január 17-én a még hiányzó információval kapcsolatban emlékeztetőt küldött. A görög hatóságok 2014. február 4-én válaszoltak, és 2014. február 10-én újabb találkozóra került sor. Ezt követően a görög hatóságok 2014. március 10-én további információt nyújtottak be, amelyet újabb találkozó követett 2014. március 12-én. A görög hatóságok ezután kiegészítő információkat nyújtottak be 2014. március 31-én, 2014. április 16-án és 2014. április 28-án. A görög hatóságokkal és a kedvezményezettel 2014. május 19-én és 2014. december 8-án újabb találkozókra került sor. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a kedvezményezettől 2012. november 5-én kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket válaszadás céljából 2013. január 14-én továbbították Görögországnak. Görögország észrevételeit és kiegészítő tájékoztatását a 2012. november 2-i, a 2013. március 27-i és a 2013. július 10-i levelek tartalmazzák. 2013. szeptember 13-án a Bizottság szolgálatai és a – kedvezményezettel kiegészült – görög hatóságok között találkozóra került sor. 2013. október 23-án a görög hatóságok további információkat nyújtottak be. A Bizottság 2014. január 17-én a még hiányzó információval kapcsolatban emlékeztetőt küldött. A görög hatóságok 2014. február 4-én válaszoltak, és 2014. február 10-én újabb találkozóra került sor. Ezt követően a görög hatóságok 2014. március 10-én további információt nyújtottak be, amelyet újabb találkozó követett 2014. március 12-én. A görög hatóságok ezután kiegészítő információkat nyújtottak be 2014. március 31-én, 2014. április 16-án és 2014. április 28-án. A görög hatóságokkal és a kedvezményezettel 2014. május 19-én és 2014. december 8-án újabb találkozókra került sor.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ ÁLLÍTÓLAGOS TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

2.1.   A pireuszi kikötő

| (10) | A pireuszi kikötő két részből áll: egy kereskedelmi kikötőből és egy személyszállításra rendelt kikötőből. A kereskedelmi kikötőnek 3 terminálja van; a konténerterminál, az áruszállítási terminál és a gépjárműterminál. |
| --- | --- |

(10)

A pireuszi kikötő két részből áll: egy kereskedelmi kikötőből és egy személyszállításra rendelt kikötőből. A kereskedelmi kikötőnek 3 terminálja van; a konténerterminál, az áruszállítási terminál és a gépjárműterminál.

| (11) | A konténerterminál két rakparttal rendelkezik. A Piraeus Port Authority (pireuszi kikötőhatóság, a továbbiakban: PPA) úgy határozott, hogy az I. rakpart kibővítésével, a II. rakpart berendezéseinek korszerűsítésével és a III. rakpart megépítésével továbbfejleszti a konténerterminál infrastruktúráját. |
| --- | --- |

(11)

A konténerterminál két rakparttal rendelkezik. A Piraeus Port Authority (pireuszi kikötőhatóság, a továbbiakban: PPA) úgy határozott, hogy az I. rakpart kibővítésével, a II. rakpart berendezéseinek korszerűsítésével és a III. rakpart megépítésével továbbfejleszti a konténerterminál infrastruktúráját.

2.2.   A Piraeus Port Authority S.A.

| (12) | A Piraeus Port Authority S.A.-t a 2688/1999. törvény alapján hozták létre az 1930-ban alapított Piraeus Port Authority (pireuszi kikötőhatóság) közintézmény közüzemi társasággá alakításával. |
| --- | --- |

(12)

A Piraeus Port Authority S.A.-t a 2688/1999. törvény alapján hozták létre az 1930-ban alapított Piraeus Port Authority (pireuszi kikötőhatóság) közintézmény közüzemi társasággá alakításával.

| (13) | 2002. február 13-án a görög állam egy 40 évre szóló koncessziós szerződést írt alá a PPA-val. A szerződést a 3654/2008. törvénnyel erősítették meg. A szerződés értelmében a PPA a pireuszi kikötő területén kizárólagos föld-, épület- és infrastruktúrahasználati és -hasznosítási jogokkal rendelkezik (6). A koncessziós szerződés így különösen biztosítja a PPA számára azt a jogot, hogy ellentételezés fejében a kikötő egy részének üzemeltetését alvállalkozásba adja harmadik felek számára (7). |
| --- | --- |

(13)

2002. február 13-án a görög állam egy 40 évre szóló koncessziós szerződést írt alá a PPA-val. A szerződést a 3654/2008. törvénnyel erősítették meg. A szerződés értelmében a PPA a pireuszi kikötő területén kizárólagos föld-, épület- és infrastruktúrahasználati és -hasznosítási jogokkal rendelkezik (6). A koncessziós szerződés így különösen biztosítja a PPA számára azt a jogot, hogy ellentételezés fejében a kikötő egy részének üzemeltetését alvállalkozásba adja harmadik felek számára (7).

2.3.   A PPA és a PCT között létrejött koncessziós szerződés és a beruházási projekt

| (14) | A II. és a III. rakpart megvalósításának céljából a PPA európai nyilvános pályázatot (8) folytatott le kikötőirányítási szolgáltatások tárgyában. A pályázat során a PPA-hoz két ajánlat érkezett a Coscótól és a Hutchinson Port Holdings L.T.D., a Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., az Alapis Joint Stock Company S.A. és a Lyd S.A. társaságokból álló konzorciumtól. |
| --- | --- |

(14)

A II. és a III. rakpart megvalósításának céljából a PPA európai nyilvános pályázatot (8) folytatott le kikötőirányítási szolgáltatások tárgyában. A pályázat során a PPA-hoz két ajánlat érkezett a Coscótól és a Hutchinson Port Holdings L.T.D., a Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., az Alapis Joint Stock Company S.A. és a Lyd S.A. társaságokból álló konzorciumtól.

| (15) | A pályázati felhívás jogorvoslati eljárásoknak is helyt adott. A részvevők ennek ellenére a pályázati eljárással vagy a végső eredménnyel kapcsolatban nem kezdeményeztek ilyen eljárást az igazságügyi hatóságoknál. Az eljárást és a szerződéstervezetet továbbá a görög Számvevőszék is megvizsgálta és jóváhagyta. |
| --- | --- |

(15)

A pályázati felhívás jogorvoslati eljárásoknak is helyt adott. A részvevők ennek ellenére a pályázati eljárással vagy a végső eredménnyel kapcsolatban nem kezdeményeztek ilyen eljárást az igazságügyi hatóságoknál. Az eljárást és a szerződéstervezetet továbbá a görög Számvevőszék is megvizsgálta és jóváhagyta.

| (16) | 2008 novemberében a PPA koncessziós szerződést írt alá a PCT-vel, amelynek segítségével a PPA átadta a PCT részére a meglévő, ám felújítandó II. rakpartból, az új megépítendő III. rakpartból, valamint a vele szomszédos területből álló „új konténerterminál” hasznosítási és kizárólagos használati jogát, illetve a hajók biztonságos kikötéséhez és kiszolgálásához használt, kikötési manőverekre fenntartott szomszédos tengerrész használati jogát. |
| --- | --- |

(16)

2008 novemberében a PPA koncessziós szerződést írt alá a PCT-vel, amelynek segítségével a PPA átadta a PCT részére a meglévő, ám felújítandó II. rakpartból, az új megépítendő III. rakpartból, valamint a vele szomszédos területből álló „új konténerterminál” hasznosítási és kizárólagos használati jogát, illetve a hajók biztonságos kikötéséhez és kiszolgálásához használt, kikötési manőverekre fenntartott szomszédos tengerrész használati jogát.

| (17) | A koncessziós szerződés értelmében a PCT kötelessége a meglévő II. rakpart korszerűsítése, az új III. rakpart megépítése és a konténerterminál üzemeltetéséhez kapcsolódó számos kikötői szolgáltatás nyújtása. Ezen túlmenően a koncesszió birtokosa saját költségén finanszírozza a II. rakparton végzett teljes korszerűsítést, valamint a III. rakpart felépítésének és működtetésének összes költségét. Ezért a pályázat és a koncessziós szerződés is előre jelezte, hogy a koncesszió birtokosa semmilyen állami támogatást nem fog kapni a beruházásokért. |
| --- | --- |

(17)

A koncessziós szerződés értelmében a PCT kötelessége a meglévő II. rakpart korszerűsítése, az új III. rakpart megépítése és a konténerterminál üzemeltetéséhez kapcsolódó számos kikötői szolgáltatás nyújtása. Ezen túlmenően a koncesszió birtokosa saját költségén finanszírozza a II. rakparton végzett teljes korszerűsítést, valamint a III. rakpart felépítésének és működtetésének összes költségét. Ezért a pályázat és a koncessziós szerződés is előre jelezte, hogy a koncesszió birtokosa semmilyen állami támogatást nem fog kapni a beruházásokért.

| (18) | Ezenkívül előirányozták, hogy a koncesszió birtokosa vállalja a szükséges infrastruktúra korszerűsítésével és megépítésével kapcsolatban felmerülő összes (kereskedelmi) kockázatot. A koncesszió birtokosa az új konténerterminál garantált kapacitásának biztosítása érdekében számos más kötelezettséget is magára vállal. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül előirányozták, hogy a koncesszió birtokosa vállalja a szükséges infrastruktúra korszerűsítésével és megépítésével kapcsolatban felmerülő összes (kereskedelmi) kockázatot. A koncesszió birtokosa az új konténerterminál garantált kapacitásának biztosítása érdekében számos más kötelezettséget is magára vállal.

| (19) | A PPA és a PCT között létrejött koncessziós szerződést a 3755/2009. törvénnyel ratifikálták (a továbbiakban: a törvény). A törvény 1. cikke tartalmazza a koncessziós szerződést az aláíráskor érvényes állapotában, a 2. cikk konkrét adómentességeket biztosít a PCT-nek, a 3. cikk pedig lehetővé teszi, hogy a PCT-nek a koncessziós szerződéshez kapcsolódó beruházásai a 2687/1953. törvényerejű rendeletben meghatározott, a külföldi beruházásokra vonatkozó egyedi védelmi rendszer alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(19)

A PPA és a PCT között létrejött koncessziós szerződést a 3755/2009. törvénnyel ratifikálták (a továbbiakban: a törvény). A törvény 1. cikke tartalmazza a koncessziós szerződést az aláíráskor érvényes állapotában, a 2. cikk konkrét adómentességeket biztosít a PCT-nek, a 3. cikk pedig lehetővé teszi, hogy a PCT-nek a koncessziós szerződéshez kapcsolódó beruházásai a 2687/1953. törvényerejű rendeletben meghatározott, a külföldi beruházásokra vonatkozó egyedi védelmi rendszer alá tartozzanak.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK ISMERTETÉSE

| (20) | A Bizottság 2012. július 11-i határozatában (9) úgy határozott, hogy a koncessziós szerződés és a szerződési hirdetmény közötti eltérések, valamint a két adóügyi intézkedés (10) nem minősülnek állami támogatásnak. A Bizottság ugyanebben a határozatában más állítólagos állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatban aggályait fejezte ki, és hivatalos vizsgálati eljárást indított:






  1. | a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség (11); |
| --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság 2012. július 11-i határozatában (9) úgy határozott, hogy a koncessziós szerződés és a szerződési hirdetmény közötti eltérések, valamint a két adóügyi intézkedés (10) nem minősülnek állami támogatásnak. A Bizottság ugyanebben a határozatában más állítólagos állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatban aggályait fejezte ki, és hivatalos vizsgálati eljárást indított:

1.

a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség (11);

| 2. | hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgya teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított hatvanadik napot követő első naptól fogva (12); |
| --- | --- |

2.

hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgya teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított hatvanadik napot követő első naptól fogva (12);

| 3. | veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele (13); |
| --- | --- |

3.

veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele (13);

| 4. | választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően (14); |
| --- | --- |

4.

választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően (14);

| 5. | bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után (15); |
| --- | --- |

5.

bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után (15);

| 6. | adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség (16); |
| --- | --- |

6.

adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség (16);

| 7. | illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen ellentételezés után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik (17); |
| --- | --- |

7.

illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen ellentételezés után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik (17);

| 8. | speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére (18); |
| --- | --- |

8.

speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére (18);

| 9. | a kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alóli mentesség. |
| --- | --- |

9.

a kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alóli mentesség.

| (21) | Így a Bizottság különösen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szóban forgó intézkedések szelektív előnyt nyújtanak a PCT számára, mert azok az általában alkalmazandó adózási szabályoktól való olyan eltérésnek minősülnek, amelyet nem lehet a görög hatóságok által hivatkozott gazdaságpolitikai megfontolásokra hivatkozva indokolni. A Bizottság úgy vélte, hogy a nagy infrastrukturális projektek által vállalt beruházások előmozdításának célja olyan gazdaságpolitikai megfontolás, amely a szóban forgó adórendszeren kívül esik, és nem indokolhatja a PCT számára előnyös megkülönböztetett bánásmódot. |
| --- | --- |

(21)

Így a Bizottság különösen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szóban forgó intézkedések szelektív előnyt nyújtanak a PCT számára, mert azok az általában alkalmazandó adózási szabályoktól való olyan eltérésnek minősülnek, amelyet nem lehet a görög hatóságok által hivatkozott gazdaságpolitikai megfontolásokra hivatkozva indokolni. A Bizottság úgy vélte, hogy a nagy infrastrukturális projektek által vállalt beruházások előmozdításának célja olyan gazdaságpolitikai megfontolás, amely a szóban forgó adórendszeren kívül esik, és nem indokolhatja a PCT számára előnyös megkülönböztetett bánásmódot.

| (22) | A Bizottság továbbá úgy vélte, hogy az, hogy a Bizottság által korábban pozitívan elbírált korábbi közbeszerzési szerződésekben az adómentességek közül néhány mentesség vagy azokhoz hasonló mentességek már szerepeltek, nem bír jelentőséggel annak bizonyítása során, hogy ezeket az intézkedéseket a görög adórendszer logikája indokolta. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság továbbá úgy vélte, hogy az, hogy a Bizottság által korábban pozitívan elbírált korábbi közbeszerzési szerződésekben az adómentességek közül néhány mentesség vagy azokhoz hasonló mentességek már szerepeltek, nem bír jelentőséggel annak bizonyítása során, hogy ezeket az intézkedéseket a görög adórendszer logikája indokolta.

| (23) | A Bizottság ezenkívül aggályait fejezte ki a szóban forgó intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) és c) pontjával való – a görög hatóságok által állított – összeegyeztethetőséget illetően. Így a Bizottság különösen az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásával kapcsolatban fejezte ki kétségeit, mivel az ezzel a cikkel való összeegyeztethetőség feltételeit a Bizottság dolgozta ki a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban, és a görög hatóságok semmilyen érvet nem szolgáltattak az intézkedéseknek az említett iránymutatás feltételeinek való megfelelőségének bizonyítására. A 107. cikk (3) bekezdés c) pontjának alkalmazhatóságával kapcsolatban a Bizottság megkérdőjelezte az intézkedések szükségességét és arányosságát. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság ezenkívül aggályait fejezte ki a szóban forgó intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) és c) pontjával való – a görög hatóságok által állított – összeegyeztethetőséget illetően. Így a Bizottság különösen az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásával kapcsolatban fejezte ki kétségeit, mivel az ezzel a cikkel való összeegyeztethetőség feltételeit a Bizottság dolgozta ki a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásban, és a görög hatóságok semmilyen érvet nem szolgáltattak az intézkedéseknek az említett iránymutatás feltételeinek való megfelelőségének bizonyítására. A 107. cikk (3) bekezdés c) pontjának alkalmazhatóságával kapcsolatban a Bizottság megkérdőjelezte az intézkedések szükségességét és arányosságát.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉS GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (24) | Görögország és a kedvezményezett közös észrevételeket nyújtottak be ebben az ügyben. A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően nem kapott észrevételeket más harmadik féltől. |
| --- | --- |

(24)

Görögország és a kedvezményezett közös észrevételeket nyújtottak be ebben az ügyben. A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően nem kapott észrevételeket más harmadik féltől.

4.1.   Az állami támogatás meglétéről

Az előny meglétének hiánya

| (25) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy egy általánosan alkalmazandó adózási szabály alóli mentesség nem biztosít szükségszerűen szelektív előnyt, és hogy a Bizottság nem tesz különbséget a szelektivitás, valamint az előny megléte között. Így még ha találnak is egy szelektív intézkedést, arról nem mondható ki, hogy automatikusan előnyt biztosít és fordítva. Ugyanannak az általános szabálynak az eltérő helyzetekre történő alkalmazása megkülönböztetéshez vagy a szabály hatálya alá tartozó egyes személyek hátrányba hozásához vezethet. A mentesség egyik célja az lehet, hogy biztosítsa, hogy a tárgyilagosan eltérő helyzeteket máshogy kezeljék, és így sem megkülönböztetés, sem szándék nélkül okozott hátrány ne merüljön fel. |
| --- | --- |

(25)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy egy általánosan alkalmazandó adózási szabály alóli mentesség nem biztosít szükségszerűen szelektív előnyt, és hogy a Bizottság nem tesz különbséget a szelektivitás, valamint az előny megléte között. Így még ha találnak is egy szelektív intézkedést, arról nem mondható ki, hogy automatikusan előnyt biztosít és fordítva. Ugyanannak az általános szabálynak az eltérő helyzetekre történő alkalmazása megkülönböztetéshez vagy a szabály hatálya alá tartozó egyes személyek hátrányba hozásához vezethet. A mentesség egyik célja az lehet, hogy biztosítsa, hogy a tárgyilagosan eltérő helyzeteket máshogy kezeljék, és így sem megkülönböztetés, sem szándék nélkül okozott hátrány ne merüljön fel.

| (26) | Ezen túlmenően azt állítják, hogy ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokhoz hasonlóan az állami infrastruktúra magánforrásokból való létrehozására és üzemeltetésére irányuló hosszú távú koncessziókkal megbízott vállalkozásoknak is szerződéses kötelezettsége, hogy jelentős pénzösszegeket fektessenek abba az infrastruktúrába, amelyet a koncessziós időszak lejárta után visszaszolgáltatnak az államnak. Így a szóban forgó adóügyi intézkedések célja az ilyen társaságok „strukturális hátrányainak” ellentételezése. E célból a Combus ügyben hozott ítéletre (19) hivatkoznak, amelyben a Törvényszék kimondta, hogy a „strukturális hátrány” megszüntetése nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti „előny” nyújtásának. |
| --- | --- |

(26)

Ezen túlmenően azt állítják, hogy ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokhoz hasonlóan az állami infrastruktúra magánforrásokból való létrehozására és üzemeltetésére irányuló hosszú távú koncessziókkal megbízott vállalkozásoknak is szerződéses kötelezettsége, hogy jelentős pénzösszegeket fektessenek abba az infrastruktúrába, amelyet a koncessziós időszak lejárta után visszaszolgáltatnak az államnak. Így a szóban forgó adóügyi intézkedések célja az ilyen társaságok „strukturális hátrányainak” ellentételezése. E célból a Combus ügyben hozott ítéletre (19) hivatkoznak, amelyben a Törvényszék kimondta, hogy a „strukturális hátrány” megszüntetése nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti „előny” nyújtásának.

A szelektivitás hiánya és/vagy indoklása az adórendszer logikája alapján

i.   
  A vizsgált intézkedések „viszonyítási rendszerét” illetően

| (27) | A görög hatóságok és a PCT szerint Görögországban az állami infrastrukturális projektekre – köztük a köz- és magánszféra közötti partnerségekre – alkalmazott általános rendszer a helyes viszonyítási rendszer. Ez a rendszer valamennyi nagy infrastrukturális projektben részt vevő vállalkozásra és köz- és magánszféra közötti partnerségre vonatkozik, és nem tesz különbséget közöttük. A 3755/2009. törvény adóügyi rendelkezései ennek az általános rendszernek az egyéni alkalmazását jelentik. |
| --- | --- |

(27)

A görög hatóságok és a PCT szerint Görögországban az állami infrastrukturális projektekre – köztük a köz- és magánszféra közötti partnerségekre – alkalmazott általános rendszer a helyes viszonyítási rendszer. Ez a rendszer valamennyi nagy infrastrukturális projektben részt vevő vállalkozásra és köz- és magánszféra közötti partnerségre vonatkozik, és nem tesz különbséget közöttük. A 3755/2009. törvény adóügyi rendelkezései ennek az általános rendszernek az egyéni alkalmazását jelentik.

| (28) | Mivel ezek a projektek különleges jellemzőkkel (20) rendelkeznek, amelyek megkülönböztetik őket más projektektől, az állami infrastrukturális projektekért felelős vállalkozások valójában egyértelműen más jogi és ténybeli helyzetben vannak a más típusú tevékenységeket végző vállalkozásokhoz képest. Így az általánosan alkalmazandó adózási szabályok nem tekinthetők érvényes „viszonyítási rendszernek”. Helyes viszonyítási rendszer az, amelyik figyelembe vette ezeket az uniós jogalkotás (21) által is elismert jellemzőket, amely különleges bánásmódra szólít fel (22). |
| --- | --- |

(28)

Mivel ezek a projektek különleges jellemzőkkel (20) rendelkeznek, amelyek megkülönböztetik őket más projektektől, az állami infrastrukturális projektekért felelős vállalkozások valójában egyértelműen más jogi és ténybeli helyzetben vannak a más típusú tevékenységeket végző vállalkozásokhoz képest. Így az általánosan alkalmazandó adózási szabályok nem tekinthetők érvényes „viszonyítási rendszernek”. Helyes viszonyítási rendszer az, amelyik figyelembe vette ezeket az uniós jogalkotás (21) által is elismert jellemzőket, amely különleges bánásmódra szólít fel (22).

| (29) | Így a Görögország által létrehozott, az állami infrastrukturális projektek – azokat más tevékenységektől megkülönböztető – különleges jellemzőinek megfelelő kezelését biztosító mechanizmus olyan adóügyi rendelkezések bevezetése, amelyek egyértelművé teszik az adózás egyes területein alkalmazott szabályokat, amelyek alkalmazása i. egyébként az állami infrastrukturális projektekkel szembeni megkülönböztetéshez vezethetnek, ii. nélkülözi az egyértelműséget és az adórendszer általános alapelveivel való konzisztenciát, vagy iii. a fenti kötelező követelménnyel szemben alulmarad az állami erőforrások leghatékonyabb felhasználásának/elosztásának biztosítását tekintve. |
| --- | --- |

(29)

Így a Görögország által létrehozott, az állami infrastrukturális projektek – azokat más tevékenységektől megkülönböztető – különleges jellemzőinek megfelelő kezelését biztosító mechanizmus olyan adóügyi rendelkezések bevezetése, amelyek egyértelművé teszik az adózás egyes területein alkalmazott szabályokat, amelyek alkalmazása i. egyébként az állami infrastrukturális projektekkel szembeni megkülönböztetéshez vezethetnek, ii. nélkülözi az egyértelműséget és az adórendszer általános alapelveivel való konzisztenciát, vagy iii. a fenti kötelező követelménnyel szemben alulmarad az állami erőforrások leghatékonyabb felhasználásának/elosztásának biztosítását tekintve.

| (30) | Ezenkívül azt mutatják, hogy az adóügyi intézkedés bevezetéséhez használt jogalkotási technika nem határozza meg az intézkedés általános természetét. A Gibraltar ügyben hozott ítéletre (23) hivatkozva azt állítják, hogy az általánosan alkalmazandó szabályok alól adott mentesség valamely tagállam általi bevezetése nem biztosít automatikusan szelektivitást és előnyt. Csupán egy „eltérésre alapuló” megközelítés alkalmazása olyan formalista módszertan lenne, amelyet könnyű lenne megkerülni. |
| --- | --- |

(30)

Ezenkívül azt mutatják, hogy az adóügyi intézkedés bevezetéséhez használt jogalkotási technika nem határozza meg az intézkedés általános természetét. A Gibraltar ügyben hozott ítéletre (23) hivatkozva azt állítják, hogy az általánosan alkalmazandó szabályok alól adott mentesség valamely tagállam általi bevezetése nem biztosít automatikusan szelektivitást és előnyt. Csupán egy „eltérésre alapuló” megközelítés alkalmazása olyan formalista módszertan lenne, amelyet könnyű lenne megkerülni.

ii.   
  Az érintett intézkedés célja

| (31) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az Adria-Bécs ügyben hozott ítélet ismeretében annak az intézkedésnek a célja, amely alapján a PCT javára hozott rendelkezéseket meg kell vizsgálni az, hogy előmozdítsa az állami infrastrukturális projektek sikeres végrehajtását. Ezenkívül cáfolják a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban az ilyen célkitűzés „alkalmazhatóságának hiányára” és „érvénytelenségére” vonatkozó vizsgálatát. |
| --- | --- |

(31)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az Adria-Bécs ügyben hozott ítélet ismeretében annak az intézkedésnek a célja, amely alapján a PCT javára hozott rendelkezéseket meg kell vizsgálni az, hogy előmozdítsa az állami infrastrukturális projektek sikeres végrehajtását. Ezenkívül cáfolják a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban az ilyen célkitűzés „alkalmazhatóságának hiányára” és „érvénytelenségére” vonatkozó vizsgálatát.

| (32) | A hatóságok a környezetvédelmi illetékek által elérni kívánt célkitűzésekre is hivatkoznak annak indoklására, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában foglalt következtetése azt eredményezi, hogy az adóbevételek beszedésétől eltérő, konkrét célkitűzéssel rendelkező adóintézkedéseket az általános adórendszer természetével sosem indokolhatják. A tagállamok az uniós joggal való összeegyeztethetőség korlátait betartva szabadon hajthatják végre az adórendszerükön keresztül az általuk megfelelőnek vélt politikákat. |
| --- | --- |

(32)

A hatóságok a környezetvédelmi illetékek által elérni kívánt célkitűzésekre is hivatkoznak annak indoklására, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában foglalt következtetése azt eredményezi, hogy az adóbevételek beszedésétől eltérő, konkrét célkitűzéssel rendelkező adóintézkedéseket az általános adórendszer természetével sosem indokolhatják. A tagállamok az uniós joggal való összeegyeztethetőség korlátait betartva szabadon hajthatják végre az adórendszerükön keresztül az általuk megfelelőnek vélt politikákat.

| (33) | Ezen túlmenően azt állítják, hogy a Bizottság tévedett, amikor arra a következtetésre jutott, hogy az adórendszer említett célkitűzése „irreleváns” (24), mivel az azori-szigeteki bíróság ügyében hozott ítélet (25) nem jelentette ki, hogy a célkitűzés nem bír fontossággal. A szelektivitási elemzés alapján a cél nem annak meghatározása, hogy a vizsgált intézkedés „célkitűzése”„önmagában”„érvényes” vagy „releváns-e”. Az intézkedés „célkitűzése” az „alapból” áll, amelyre alapozva a társaságok „jogi és ténybeli helyzete” összehasonlítható. |
| --- | --- |

(33)

Ezen túlmenően azt állítják, hogy a Bizottság tévedett, amikor arra a következtetésre jutott, hogy az adórendszer említett célkitűzése „irreleváns” (24), mivel az azori-szigeteki bíróság ügyében hozott ítélet (25) nem jelentette ki, hogy a célkitűzés nem bír fontossággal. A szelektivitási elemzés alapján a cél nem annak meghatározása, hogy a vizsgált intézkedés „célkitűzése”„önmagában”„érvényes” vagy „releváns-e”. Az intézkedés „célkitűzése” az „alapból” áll, amelyre alapozva a társaságok „jogi és ténybeli helyzete” összehasonlítható.

| (34) | Azt állítják, hogy a Bizottság nem ismerteti, hogy a szelektivitási vizsgálat alkalmazásában miért nem „érvényes” vagy „releváns” a szakpolitikai „célkitűzés”. Ezzel kapcsolatban az Adria-Bécs ügyben (26), a Regione Sardegna ügyben (27) és a British Aggregates ügyben (28) hozott ítéletre hivatkoznak, azt állítva, hogy a Bíróság nem foglalt állást e célkitűzésekkel szemben, hanem csak azt vizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedések szelektívek voltak-e. |
| --- | --- |

(34)

Azt állítják, hogy a Bizottság nem ismerteti, hogy a szelektivitási vizsgálat alkalmazásában miért nem „érvényes” vagy „releváns” a szakpolitikai „célkitűzés”. Ezzel kapcsolatban az Adria-Bécs ügyben (26), a Regione Sardegna ügyben (27) és a British Aggregates ügyben (28) hozott ítéletre hivatkoznak, azt állítva, hogy a Bíróság nem foglalt állást e célkitűzésekkel szemben, hanem csak azt vizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedések szelektívek voltak-e.

iii.   
  A PCT jogi és ténybeli helyzete az érintett intézkedés célkitűzésére figyelemmel

| (35) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az állami infrastrukturális projektek sikeres végrehajtásának célkitűzésére figyelemmel a PCT és a nagy infrastrukturális projekteket vivő többi vállalkozás más jogi és ténybeli helyzetben vannak más vállalkozásokhoz képest. Ez alapján azt állítják, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában mellőzte ezeknek a projekteknek a körülményeit/különleges jellemzőit. A PCT és a hasonló helyzetben lévők felé tanúsított adóügyi megítélés nem nyújthat versenyelőnyt olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek nem esnek ilyen megítélés alá, mivel a két vállalkozástípus az érintett állami infrastrukturális projektek teljesítése tekintetében nem versenyez. |
| --- | --- |

(35)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az állami infrastrukturális projektek sikeres végrehajtásának célkitűzésére figyelemmel a PCT és a nagy infrastrukturális projekteket vivő többi vállalkozás más jogi és ténybeli helyzetben vannak más vállalkozásokhoz képest. Ez alapján azt állítják, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában mellőzte ezeknek a projekteknek a körülményeit/különleges jellemzőit. A PCT és a hasonló helyzetben lévők felé tanúsított adóügyi megítélés nem nyújthat versenyelőnyt olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek nem esnek ilyen megítélés alá, mivel a két vállalkozástípus az érintett állami infrastrukturális projektek teljesítése tekintetében nem versenyez.

| (36) | Az ilyen projekteket végrehajtó vállalkozások ugyanúgy e rendszer hatálya alá tartoznak és egyiket sem zárják ki, továbbá nem határoznak meg korlátot az alkalmazás régióit vagy ágazatait, a költségvetést vagy a határidőket illetően. Így nincs de facto szelektivitás. |
| --- | --- |

(36)

Az ilyen projekteket végrehajtó vállalkozások ugyanúgy e rendszer hatálya alá tartoznak és egyiket sem zárják ki, továbbá nem határoznak meg korlátot az alkalmazás régióit vagy ágazatait, a költségvetést vagy a határidőket illetően. Így nincs de facto szelektivitás.

| (37) | Ezenfelül a görög hatóságok nem tartottak meg semmilyen mérlegelési jogkört arra vonatkozóan, hogy hogyan alkalmazzák ezeket a valamennyi állami infrastrukturális projektbe már évek óta szisztematikusan bevezetett adóügyi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(37)

Ezenfelül a görög hatóságok nem tartottak meg semmilyen mérlegelési jogkört arra vonatkozóan, hogy hogyan alkalmazzák ezeket a valamennyi állami infrastrukturális projektbe már évek óta szisztematikusan bevezetett adóügyi rendelkezéseket.

iv.   
  Az adórendszer logikája

| (38) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések és a rendszer, amelynek a részét képezik, megegyeznek a vonatkozó görög adószabályok alapelveivel vagy vezérlő elveivel, mivel a) ezek szándéka, hogy az általános adórendszer alapelveinek – különösen az arányosság elvének – és a gazdaság alapelveinek megfelelő állami szakpolitikai célokat, valamint az adórendszer bevételnövelő célját és az állami infrastruktúra létrehozásához kapcsolódó görög kulcsfontosságú politikákat megvalósítsák, b) ezek célja annak biztosítása, hogy az objektíven eltérő helyzeteket más módon kezeljék, az egyenlőség és az arányosság elvének alkalmazásával és biztosítva, hogy az adórendszer által elérni kívánt eredmények nem torzulnak, c) ezeket objektív kritériumok alapján alkalmazzák, d) ezeket kifejezetten az állami infrastrukturális projektek végrehajtásakor felmerülő, a magánszektor részvételét veszélyeztető kulcsfontosságú pénzügyi problémák kezelésére irányuló jogalkotási mechanizmusnak szánták (29). |
| --- | --- |

(38)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések és a rendszer, amelynek a részét képezik, megegyeznek a vonatkozó görög adószabályok alapelveivel vagy vezérlő elveivel, mivel a) ezek szándéka, hogy az általános adórendszer alapelveinek – különösen az arányosság elvének – és a gazdaság alapelveinek megfelelő állami szakpolitikai célokat, valamint az adórendszer bevételnövelő célját és az állami infrastruktúra létrehozásához kapcsolódó görög kulcsfontosságú politikákat megvalósítsák, b) ezek célja annak biztosítása, hogy az objektíven eltérő helyzeteket más módon kezeljék, az egyenlőség és az arányosság elvének alkalmazásával és biztosítva, hogy az adórendszer által elérni kívánt eredmények nem torzulnak, c) ezeket objektív kritériumok alapján alkalmazzák, d) ezeket kifejezetten az állami infrastrukturális projektek végrehajtásakor felmerülő, a magánszektor részvételét veszélyeztető kulcsfontosságú pénzügyi problémák kezelésére irányuló jogalkotási mechanizmusnak szánták (29).

| (39) | Ezenkívül az ilyen rendelkezések által nyújtott jogbiztonság és annak biztosításával, hogy az adófizetők tudjanak adót fizetni, előmozdítják a magánszektor állami infrastruktúrába való beruházásait, az adóalap kiterjesztését és a megnövekedett adóbevételek beszedését. Így a vonatkozó intézkedéseket indokolja a rendszer logikája. |
| --- | --- |

(39)

Ezenkívül az ilyen rendelkezések által nyújtott jogbiztonság és annak biztosításával, hogy az adófizetők tudjanak adót fizetni, előmozdítják a magánszektor állami infrastruktúrába való beruházásait, az adóalap kiterjesztését és a megnövekedett adóbevételek beszedését. Így a vonatkozó intézkedéseket indokolja a rendszer logikája.

A versenytorzulásra és a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó feltételek vizsgálatának hiánya

| (40) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a Bizottság elmulasztotta azonosítani a versenyjogi értékelés szempontjából releváns szolgáltatásokat és földrajzi piacokat, nem elemezte a versenyfeltételeket az érintett piacokon, és nem állapította meg, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett konkurens uniós kikötők a pireuszi kikötő és a PCT tényleges, vagy csak potenciális versenytársai-e. |
| --- | --- |

(40)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a Bizottság elmulasztotta azonosítani a versenyjogi értékelés szempontjából releváns szolgáltatásokat és földrajzi piacokat, nem elemezte a versenyfeltételeket az érintett piacokon, és nem állapította meg, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett konkurens uniós kikötők a pireuszi kikötő és a PCT tényleges, vagy csak potenciális versenytársai-e.

| (41) | Továbbá azt állítják, hogy a Bizottság elmulasztotta megvizsgálni azt az érintett piacot, ahol a PCT konténerterminálja üzemel, illetve az érintett piacon uralkodó versenyfeltételeket. Egy ilyen vizsgálat kimutatná, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések nincsenek káros hatással az EU-ban zajló versenyre és kereskedelemre. |
| --- | --- |

(41)

Továbbá azt állítják, hogy a Bizottság elmulasztotta megvizsgálni azt az érintett piacot, ahol a PCT konténerterminálja üzemel, illetve az érintett piacon uralkodó versenyfeltételeket. Egy ilyen vizsgálat kimutatná, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések nincsenek káros hatással az EU-ban zajló versenyre és kereskedelemre.

| (42) | A piacon uralkodó versenyfeltételeket illetően azt állítják, hogy a WAM ügyben hozott ítélet (30) alapján pusztán az, hogy az uniós tagállamok konténerrakománnyal kereskednek, és az, hogy számos kikötő versenyez egymással a konténerkikötő-létesítmény szolgáltatások nyújtásáért, nem jelenti automatikusan azt, hogy a kikötő üzemeltetőjének adott támogatások kimerítik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított, kereskedelemre gyakorolt hatás és/vagy versenytorzulás kritériumait. Így azt állítják, hogy a Bizottság nem vizsgálta az adóügyi rendelkezéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(42)

A piacon uralkodó versenyfeltételeket illetően azt állítják, hogy a WAM ügyben hozott ítélet (30) alapján pusztán az, hogy az uniós tagállamok konténerrakománnyal kereskednek, és az, hogy számos kikötő versenyez egymással a konténerkikötő-létesítmény szolgáltatások nyújtásáért, nem jelenti automatikusan azt, hogy a kikötő üzemeltetőjének adott támogatások kimerítik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított, kereskedelemre gyakorolt hatás és/vagy versenytorzulás kritériumait. Így azt állítják, hogy a Bizottság nem vizsgálta az adóügyi rendelkezéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását az érintett piacokon.

| (43) | A PCT a fenti érvelésre vonatkozóan részletesebb észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(43)

A PCT a fenti érvelésre vonatkozóan részletesebb észrevételeket nyújtott be.

Az érintett piac meghatározása

| (44) | Az érintett piac meghatározását illetően a PCT az összefonódások területéhez kapcsolódó bizottsági határozatokra (31) hivatkozik annak bizonyításához, hogy két különböző érintett piac létezik a konténerterminálból álló kikötői szolgáltatások terén: a hátországi forgalom és az átrakodási forgalom. |
| --- | --- |

(44)

Az érintett piac meghatározását illetően a PCT az összefonódások területéhez kapcsolódó bizottsági határozatokra (31) hivatkozik annak bizonyításához, hogy két különböző érintett piac létezik a konténerterminálból álló kikötői szolgáltatások terén: a hátországi forgalom és az átrakodási forgalom.

| (45) | Azt állítja, hogy a hátországi forgalmat illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában látszólag úgy véli, hogy a piac földrajzi hatóköre „Görögország és a kelet-mediterrán térség”, és nem magyarázza meg, hogy miért értelmezi másképp, mint a görög versenyhivatal, amely kimondta, hogy az árurakodási szolgáltatások piacának földrajzi hatóköre a hátországi forgalom tekintetében Közép- és Dél-Görögországra korlátozódik (32). |
| --- | --- |

(45)

Azt állítja, hogy a hátországi forgalmat illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában látszólag úgy véli, hogy a piac földrajzi hatóköre „Görögország és a kelet-mediterrán térség”, és nem magyarázza meg, hogy miért értelmezi másképp, mint a görög versenyhivatal, amely kimondta, hogy az árurakodási szolgáltatások piacának földrajzi hatóköre a hátországi forgalom tekintetében Közép- és Dél-Görögországra korlátozódik (32).

| (46) | Ezen túlmenően a PCT azt állítja, hogy mind a keresleti, mind a kínálati oldal szemszögéből Görögország középső és déli része olyan földrajzi piacot alkot, amely eltér Görögország északi részétől, köszönhetően: a) annak, hogy a PCT kikötői konténerterminálja a szaloniki kikötőnél és bármely más görög kikötőnél is sokkal nagyobb forgalmat képes lebonyolítani, illetve nagyobb technikai kapacitásának köszönhetően még versenyképesebb feltételek mellett tudja ezt nyújtani; b) az ipar, a kereskedelem és a lakosság az Athén körüli területekre, és általánosságban a középső/déli országrészekre való koncentráltságának; c) Görögország topográfiájának, amely a Görögország északi részén lévő szaloniki kikötő és az ország középső és déli részei között a konténerforgalom oda- és visszaszállítása többletköltségeit okozza. |
| --- | --- |

(46)

Ezen túlmenően a PCT azt állítja, hogy mind a keresleti, mind a kínálati oldal szemszögéből Görögország középső és déli része olyan földrajzi piacot alkot, amely eltér Görögország északi részétől, köszönhetően: a) annak, hogy a PCT kikötői konténerterminálja a szaloniki kikötőnél és bármely más görög kikötőnél is sokkal nagyobb forgalmat képes lebonyolítani, illetve nagyobb technikai kapacitásának köszönhetően még versenyképesebb feltételek mellett tudja ezt nyújtani; b) az ipar, a kereskedelem és a lakosság az Athén körüli területekre, és általánosságban a középső/déli országrészekre való koncentráltságának; c) Görögország topográfiájának, amely a Görögország északi részén lévő szaloniki kikötő és az ország középső és déli részei között a konténerforgalom oda- és visszaszállítása többletköltségeit okozza.

| (47) | Az átrakodási konténerszolgáltatásokat illetően a PCT a Maersk/ECT és a Hutchinson/Evergreen ügyekben hozott bizottsági határozatokra hivatkozik, amelyekben a Bizottság a kelet-mediterrán és a fekete-tengeri térséget az átrakodási konténerszolgáltatások érintett földrajzi piacának tekintette. Ezenkívül azt is állítja, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy véli, hogy a piac földrajzi hatóköre „Görögország és a kelet-mediterrán térség”. |
| --- | --- |

(47)

Az átrakodási konténerszolgáltatásokat illetően a PCT a Maersk/ECT és a Hutchinson/Evergreen ügyekben hozott bizottsági határozatokra hivatkozik, amelyekben a Bizottság a kelet-mediterrán és a fekete-tengeri térséget az átrakodási konténerszolgáltatások érintett földrajzi piacának tekintette. Ezenkívül azt is állítja, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy véli, hogy a piac földrajzi hatóköre „Görögország és a kelet-mediterrán térség”.

Versenyfeltételek az érintett piacon

| (48) | Az átrakodási forgalmat illetően a PCT azt állítja, hogy a PCT konténerterminálja a PPA I. rakpartján található konténerterminálon kívül nem verseng más uniós kikötőkkel a kelet-mediterrán térségben a mélytengeri konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások nyújtásáért. Ezenkívül azt állítja, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, hogy miért véli úgy, hogy az uniós tagállamokban számos olyan kikötő (33) van ezen a piacon, amelyik verseng a PCT konténerterminál-kikötőjével. A PCT szerint a Bizottság megállapítása, mely szerint „[...] a szaloniki kikötő, a román konstancai kikötő, a szlovén koperi kikötő és számos olasz kikötő közvetlen versenytársnak tekinthető”, ellentmond a Bizottság C 21/2009. ügyben (34) tett megállapításaival. Az olasz kikötők és a szlovén koperi kikötő nem a Bizottság által a PCT tájékoztatása alapján meghatározott piac kelet-mediterrán térségében találhatók, hanem a közép-mediterrán térségben. Ezenkívül az említett kikötők által lefedett hátországba („vonzáskörzet”) szánt átrakodási forgalmat jelenleg nem a pireuszi kikötőn keresztül bonyolítják (35). |
| --- | --- |

(48)

Az átrakodási forgalmat illetően a PCT azt állítja, hogy a PCT konténerterminálja a PPA I. rakpartján található konténerterminálon kívül nem verseng más uniós kikötőkkel a kelet-mediterrán térségben a mélytengeri konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások nyújtásáért. Ezenkívül azt állítja, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, hogy miért véli úgy, hogy az uniós tagállamokban számos olyan kikötő (33) van ezen a piacon, amelyik verseng a PCT konténerterminál-kikötőjével. A PCT szerint a Bizottság megállapítása, mely szerint „[...] a szaloniki kikötő, a román konstancai kikötő, a szlovén koperi kikötő és számos olasz kikötő közvetlen versenytársnak tekinthető”, ellentmond a Bizottság C 21/2009. ügyben (34) tett megállapításaival. Az olasz kikötők és a szlovén koperi kikötő nem a Bizottság által a PCT tájékoztatása alapján meghatározott piac kelet-mediterrán térségében találhatók, hanem a közép-mediterrán térségben. Ezenkívül az említett kikötők által lefedett hátországba („vonzáskörzet”) szánt átrakodási forgalmat jelenleg nem a pireuszi kikötőn keresztül bonyolítják (35).

| (49) | A kínálati oldal szemszögéből a PCT azt állítja, hogy ezeket a kikötőket bizonyos mértékig a PCT kikötői konténerterminálja helyettesítőjének kell tekinteni, mivel ezek ki tudják szolgálni a konténerhajók egyes típusait, amelyeket a PCT konténerkikötője képes kiszolgálni, ám nem mindet, köszönhetően annak, hogy kisebb tengermélységgel és darukapacitással rendelkeznek (36). A keresleti oldal szemszögéből ezek a kikötők nem tekinthetők a pireuszi kikötő helyettesítőjének, mivel: a) Pireusz kínálja a legrövidebb és legolcsóbb (37) kitérőt a Szuez–Gibraltár-tengelyen, amely a legjelentősebb mélytengeri konténerszállító útvonal a Földközi-tengeren (38), b) Pireusz kínálja a legalacsonyabb bunkerolajárakat világszinten, c) különösen Konstanca a Dardanellák és a Boszporusz miatt a kormányosoknak fizetendő többletköltséggel jár. |
| --- | --- |

(49)

A kínálati oldal szemszögéből a PCT azt állítja, hogy ezeket a kikötőket bizonyos mértékig a PCT kikötői konténerterminálja helyettesítőjének kell tekinteni, mivel ezek ki tudják szolgálni a konténerhajók egyes típusait, amelyeket a PCT konténerkikötője képes kiszolgálni, ám nem mindet, köszönhetően annak, hogy kisebb tengermélységgel és darukapacitással rendelkeznek (36). A keresleti oldal szemszögéből ezek a kikötők nem tekinthetők a pireuszi kikötő helyettesítőjének, mivel: a) Pireusz kínálja a legrövidebb és legolcsóbb (37) kitérőt a Szuez–Gibraltár-tengelyen, amely a legjelentősebb mélytengeri konténerszállító útvonal a Földközi-tengeren (38), b) Pireusz kínálja a legalacsonyabb bunkerolajárakat világszinten, c) különösen Konstanca a Dardanellák és a Boszporusz miatt a kormányosoknak fizetendő többletköltséggel jár.

| (50) | A fentiek tükrében a PCT azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kikötők nem tekinthetők a PCT konténerkikötő tényleges vagy potenciális helyettesítőinek a kelet-mediterrán térségben a konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások nyújtásának tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

A fentiek tükrében a PCT azt állítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kikötők nem tekinthetők a PCT konténerkikötő tényleges vagy potenciális helyettesítőinek a kelet-mediterrán térségben a konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások nyújtásának tekintetében.

| (51) | Ezen túlmenően a PCT a pireuszi kikötőben végrehajtott beruházásokhoz kapcsolódó bizottsági határozatra hivatkozik, amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy az egyes kikötők és a pireuszi kikötő közötti verseny nem jelentős (39). Továbbá azt állítja, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg az adóügyi rendelkezéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását az érintett piacokon. E hatás értékelése megkövetelné az érintett piacokon működő, egyenértékű adórendszerek vizsgálatát, mivel más kikötők a hasonló vagy ezekkel egyenértékű adóügyi rendelkezések előnyeit élvezhetik. |
| --- | --- |

(51)

Ezen túlmenően a PCT a pireuszi kikötőben végrehajtott beruházásokhoz kapcsolódó bizottsági határozatra hivatkozik, amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy az egyes kikötők és a pireuszi kikötő közötti verseny nem jelentős (39). Továbbá azt állítja, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg az adóügyi rendelkezéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását az érintett piacokon. E hatás értékelése megkövetelné az érintett piacokon működő, egyenértékű adórendszerek vizsgálatát, mivel más kikötők a hasonló vagy ezekkel egyenértékű adóügyi rendelkezések előnyeit élvezhetik.

| (52) | Azt is állítja, hogy a PCT az érintett piacokon csak PPA-val áll versenyben, amely az I. rakpart konténerterminálját működteti a pireuszi kikötőben. A PPA-t illetően a Bizottság azonban elismerte, hogy a PCT-nek nyújtott koncesszió erősíteni fogja a versenyt a pireuszi kikötőben a konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások terén (40). |
| --- | --- |

(52)

Azt is állítja, hogy a PCT az érintett piacokon csak PPA-val áll versenyben, amely az I. rakpart konténerterminálját működteti a pireuszi kikötőben. A PPA-t illetően a Bizottság azonban elismerte, hogy a PCT-nek nyújtott koncesszió erősíteni fogja a versenyt a pireuszi kikötőben a konténerrakodási forgalom számára biztosított árurakodási szolgáltatások terén (40).

| (53) | A PPA és más görög kikötők privatizációja okán esetlegesen megjelenő potenciális versenytársakat illetően a PCT azt állítja, hogy a görög kikötők üzemeltetői, amelyek nem rendelkeznek hasonló koncesszióval, nincsenek hasonló helyzetben, ezért a szóban forgó adóügyi rendelkezések nem okoznak versenyelőnyt vagy -torzulást. |
| --- | --- |

(53)

A PPA és más görög kikötők privatizációja okán esetlegesen megjelenő potenciális versenytársakat illetően a PCT azt állítja, hogy a görög kikötők üzemeltetői, amelyek nem rendelkeznek hasonló koncesszióval, nincsenek hasonló helyzetben, ezért a szóban forgó adóügyi rendelkezések nem okoznak versenyelőnyt vagy -torzulást.

| (54) | Azt is hozzáteszi, hogy a Bizottság nem mutat fel semmilyen bizonyítékot amellett, hogy más kikötőüzemeltetők hajlandók lennének nagyobb beruházást vállalni azért, hogy egy nagyobb kikötői konténerterminált létesítsenek Görögországban. A PCT szerint igen kevéssé valószínű, hogy ilyen verseny felmerüljön, mivel Görögországban egyik meglévő kikötő sem ötvözi a pireuszi kikötő tulajdonságait (41). |
| --- | --- |

(54)

Azt is hozzáteszi, hogy a Bizottság nem mutat fel semmilyen bizonyítékot amellett, hogy más kikötőüzemeltetők hajlandók lennének nagyobb beruházást vállalni azért, hogy egy nagyobb kikötői konténerterminált létesítsenek Görögországban. A PCT szerint igen kevéssé valószínű, hogy ilyen verseny felmerüljön, mivel Görögországban egyik meglévő kikötő sem ötvözi a pireuszi kikötő tulajdonságait (41).

| (55) | Végül a PPA-val való versenyt illetően azt állítja, hogy a Bizottság meglátása pontatlan, mert a PCT már most is versenyben áll a PPA I. rakpartjának konténertermináljával, és a koncesszió nem versenytorzuláshoz, hanem a piac megnyitásához vezet a verseny előtt. E tekintetben hozzáteszi, hogy a PPA számára bizonyos adóügyi természetű jogszabályi rendelkezések előnyt biztosítanak, amelynek fényében a szóban forgó adóügyi rendelkezések közül néhány rendelkezés elfogadását szükséges mechanizmusnak tekintették annak biztosítása érdekében, hogy a PCT-nek ne okozzanak versenyhátrányt. |
| --- | --- |

(55)

Végül a PPA-val való versenyt illetően azt állítja, hogy a Bizottság meglátása pontatlan, mert a PCT már most is versenyben áll a PPA I. rakpartjának konténertermináljával, és a koncesszió nem versenytorzuláshoz, hanem a piac megnyitásához vezet a verseny előtt. E tekintetben hozzáteszi, hogy a PPA számára bizonyos adóügyi természetű jogszabályi rendelkezések előnyt biztosítanak, amelynek fényében a szóban forgó adóügyi rendelkezések közül néhány rendelkezés elfogadását szükséges mechanizmusnak tekintették annak biztosítása érdekében, hogy a PCT-nek ne okozzanak versenyhátrányt.

4.2.   Az állítólagos állami támogatási intézkedések és a nagy infrastrukturális projektek más szerződéseiben foglalt hasonló rendelkezések összehasonlításáról
   (42)

| (56) | A görög hatóságok és a PCT rámutatnak, hogy a törvény 2. és 3. cikkéhez hasonló rendelkezéseket tartalmaznak azok a görög jogszabályok is, amelyek számos egyedi állami infrastrukturális projektet, továbbá a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló 3389/2005. törvényt is megerősítették. Mivel a Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján megvizsgálta ezeket a törvényeket, és úgy határozott, hogy nem eredményeztek állami támogatást, az a következtetés, mely szerint a PCT javára hozott adóügyi rendelkezések szelektív intézkedésnek minősülnek, és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján jogtalan előnyt biztosítanak, veszélyeztetné a jogbiztonságot, és ellentétes lenne a Bizottság gyakorlatával és az ilyen rendelkezéseknek a görögországi állami infrastrukturális projektekre való alkalmazásáról szóló korábbi nyilatkozataival. |
| --- | --- |

(56)

A görög hatóságok és a PCT rámutatnak, hogy a törvény 2. és 3. cikkéhez hasonló rendelkezéseket tartalmaznak azok a görög jogszabályok is, amelyek számos egyedi állami infrastrukturális projektet, továbbá a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló 3389/2005. törvényt is megerősítették. Mivel a Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján megvizsgálta ezeket a törvényeket, és úgy határozott, hogy nem eredményeztek állami támogatást, az a következtetés, mely szerint a PCT javára hozott adóügyi rendelkezések szelektív intézkedésnek minősülnek, és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján jogtalan előnyt biztosítanak, veszélyeztetné a jogbiztonságot, és ellentétes lenne a Bizottság gyakorlatával és az ilyen rendelkezéseknek a görögországi állami infrastrukturális projektekre való alkalmazásáról szóló korábbi nyilatkozataival.

| (57) | Az Athéni Nemzetközi Repülőtér ügyét (43) illetően – ahol a Bizottság azt állapította meg, hogy a repülőtéri szolgáltatások esetében alkalmazott adóügyi rendelkezéseket abban az időben még nem liberalizálták – azt állítják, hogy ugyanez a következtetés vonható le ebben az ügyben a kikötői infrastrukturális szolgáltatásokra vonatkozóan. Ezenfelül a görög hatóságok fenntartják azt az érvelésüket, hogy a Bizottság abban az ügyben megvizsgálta az említett rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(57)

Az Athéni Nemzetközi Repülőtér ügyét (43) illetően – ahol a Bizottság azt állapította meg, hogy a repülőtéri szolgáltatások esetében alkalmazott adóügyi rendelkezéseket abban az időben még nem liberalizálták – azt állítják, hogy ugyanez a következtetés vonható le ebben az ügyben a kikötői infrastrukturális szolgáltatásokra vonatkozóan. Ezenfelül a görög hatóságok fenntartják azt az érvelésüket, hogy a Bizottság abban az ügyben megvizsgálta az említett rendelkezéseket.

| (58) | Az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyet (44) és a Rio Antirrio autópályahídra vonatkozó ügyet illetően véleményük szerint a Bizottság alaposan megvizsgálta az állami és a magánszektor pénzügyi hozzájárulását a projektek költségeihez, valamint a vonatkozó adóügyi rendelkezéseket. A Bizottság akkor arra a következtetésre jutott, hogy a közszféra (támogatások és állami kezesség formájában nyújtott) hozzájárulásának mértékét nyílt, megkülönböztetéstől mentes és versenyképes pályázaton határozták meg „piaci árként” (vagyis az állami hozzájárulás legalacsonyabb szükséges összege). Az athéni körgyűrűre vonatkozó határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adóügyi rendelkezések az alkalmazandó adórendszer egyértelműsítésére szolgáltak, amelyek hiánya veszélyeztetheti a projekt sikerét, és nem tekintette őket a koncessziós jogosult ellentételezése részének. Az elfogadott adóügyi rendelkezések alkalmazásával esetlegesen összekapcsolható bármilyen pénzügyi értéket nem lehetett az állami hozzájárulás részének tekinteni, mert azt nagy pontossággal csak a koncessziós időszak lejártát követően lehetett volna megállapítani. Ezek a rendelkezések csupán a szükséges egyértelműsítést szolgálták, hogy a magánbefektetőket ne riasszák el különösen az ilyen típusú, nagy kockázatot hordozó, nem életképes építési projektektől. Ezért ezekben az esetekben nem lehet különbséget tenni a PCT és a koncesszióra jogosultak között, mert ezek a rendelkezések minden esetben „egyértelműsítésre”, és nem „ellentételezésre” szolgáltak, ahogy az a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában szerepelt. |
| --- | --- |

(58)

Az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyet (44) és a Rio Antirrio autópályahídra vonatkozó ügyet illetően véleményük szerint a Bizottság alaposan megvizsgálta az állami és a magánszektor pénzügyi hozzájárulását a projektek költségeihez, valamint a vonatkozó adóügyi rendelkezéseket. A Bizottság akkor arra a következtetésre jutott, hogy a közszféra (támogatások és állami kezesség formájában nyújtott) hozzájárulásának mértékét nyílt, megkülönböztetéstől mentes és versenyképes pályázaton határozták meg „piaci árként” (vagyis az állami hozzájárulás legalacsonyabb szükséges összege). Az athéni körgyűrűre vonatkozó határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adóügyi rendelkezések az alkalmazandó adórendszer egyértelműsítésére szolgáltak, amelyek hiánya veszélyeztetheti a projekt sikerét, és nem tekintette őket a koncessziós jogosult ellentételezése részének. Az elfogadott adóügyi rendelkezések alkalmazásával esetlegesen összekapcsolható bármilyen pénzügyi értéket nem lehetett az állami hozzájárulás részének tekinteni, mert azt nagy pontossággal csak a koncessziós időszak lejártát követően lehetett volna megállapítani. Ezek a rendelkezések csupán a szükséges egyértelműsítést szolgálták, hogy a magánbefektetőket ne riasszák el különösen az ilyen típusú, nagy kockázatot hordozó, nem életképes építési projektektől. Ezért ezekben az esetekben nem lehet különbséget tenni a PCT és a koncesszióra jogosultak között, mert ezek a rendelkezések minden esetben „egyértelműsítésre”, és nem „ellentételezésre” szolgáltak, ahogy az a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában szerepelt.

| (59) | Ezenkívül az az ítélkezési gyakorlat (45), amelyet a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában említett azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság hallgatása egyes intézkedésekről nem jelenti azt, hogy azokat jóváhagyták (46), nem alkalmazható a bejelentett esetekre, például a görög hatóságok és a PCT által hivatkozott esetekre. |
| --- | --- |

(59)

Ezenkívül az az ítélkezési gyakorlat (45), amelyet a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában említett azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság hallgatása egyes intézkedésekről nem jelenti azt, hogy azokat jóváhagyták (46), nem alkalmazható a bejelentett esetekre, például a görög hatóságok és a PCT által hivatkozott esetekre.

| (60) | A többi infrastrukturális projektre vonatkozó későbbi állami támogatási határozatokat illetően a Bizottságnak nem kellett részletesen hivatkoznia a szóban forgó adóügyi rendelkezésekre, mert nem változtatta meg a Rio Antirrio autópályahídra és az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyekben megfogalmazott álláspontját (47). |
| --- | --- |

(60)

A többi infrastrukturális projektre vonatkozó későbbi állami támogatási határozatokat illetően a Bizottságnak nem kellett részletesen hivatkoznia a szóban forgó adóügyi rendelkezésekre, mert nem változtatta meg a Rio Antirrio autópályahídra és az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyekben megfogalmazott álláspontját (47).

| (61) | Azt állítják, hogy itt az merül fel, hogy a fent említett korábbi határozatoknak a Bizottság általi jóváhagyásának fényében a szóban forgó adóügyi rendelkezések az állami támogatási szabályoknak megfelelőnek tekinthetők-e, és nem az, hogy ezekre a rendelkezésekre vonatkozik-e a Bizottság korábbi értékelése, ahogy az eljárás megindításáról szóló határozat is tartalmazza. Ezenfelül ha ezek a rendelkezések szerepeltek volna ennek a koncessziónak a pályázati dokumentációjában, a Bizottság akkor is ugyanarra a következtetésre jutott volna, mint a korábbi bizottsági határozatokban. |
| --- | --- |

(61)

Azt állítják, hogy itt az merül fel, hogy a fent említett korábbi határozatoknak a Bizottság általi jóváhagyásának fényében a szóban forgó adóügyi rendelkezések az állami támogatási szabályoknak megfelelőnek tekinthetők-e, és nem az, hogy ezekre a rendelkezésekre vonatkozik-e a Bizottság korábbi értékelése, ahogy az eljárás megindításáról szóló határozat is tartalmazza. Ezenfelül ha ezek a rendelkezések szerepeltek volna ennek a koncessziónak a pályázati dokumentációjában, a Bizottság akkor is ugyanarra a következtetésre jutott volna, mint a korábbi bizottsági határozatokban.

| (62) | Azt is állítják, hogy a Bizottság által a jelenlegi és a korábbi esetek között az eljárás megindításáról szóló határozatban alkalmazott megkülönböztetés pusztán formaságon, vagyis a 3755/2009. törvényben foglalt adóügyi rendelkezések elfogadásán, és nem azoknak a koncessziós szerződésbe való beemelésén alapul. Ezen túlmenően kifejti, hogy: i. a pályázat ajánlattevői tudatában voltak annak, hogy ezeket az adóügyi rendelkezéseket Görögországban az állami infrastrukturális projektek és a köz- és magánszféra közötti partnerségek egységes keretrendszereként alkalmazzák; ii. a PCT pireuszi és szaloniki kikötői konténerkoncessziókat érintő szerződéseit a görög miniszterelnök és a hajózásért felelős miniszter szintjén hajtották végre, akik nemzetközi szinten népszerűsítették ezeket a projekteket a befektetők előtt, és teljes körű intézkedéscsomagot ajánlottak fel, amelyet Görögország a magánszektor forrásaiból finanszírozott állami infrastrukturális projektekre alkalmaz; iii. a PCT tudatában volt annak, hogy a Bizottság megvizsgálta a korábbi projekteket és nem emelt kifogást egyik ellen sem; iv. a PCT azt kérte a görög kormánytól és a PPA-tól a pályázati eljárás során, hogy ezeket a rendelkezéseket foglalják bele a koncessziós szerződésbe; v. a PCT ismét felhozta ezt a témát a görög miniszterelnök és a hajózásért felelős miniszter előtt, és ismét biztosítékot kapott arra, hogy ezeket a jogszabályokat be fogják vezetni; vi. a biztosítékok fényében és a pályázat és az ajánlat elkészítése közben a PCT figyelembe vette, hogy a koncessziós szerződést ugyanolyan alapon fogják végrehajtani, mint a többi állami infrastrukturális koncessziót, és ezért a hitelezők ismerni fogják a koncessziós feltételeket. |
| --- | --- |

(62)

Azt is állítják, hogy a Bizottság által a jelenlegi és a korábbi esetek között az eljárás megindításáról szóló határozatban alkalmazott megkülönböztetés pusztán formaságon, vagyis a 3755/2009. törvényben foglalt adóügyi rendelkezések elfogadásán, és nem azoknak a koncessziós szerződésbe való beemelésén alapul. Ezen túlmenően kifejti, hogy: i. a pályázat ajánlattevői tudatában voltak annak, hogy ezeket az adóügyi rendelkezéseket Görögországban az állami infrastrukturális projektek és a köz- és magánszféra közötti partnerségek egységes keretrendszereként alkalmazzák; ii. a PCT pireuszi és szaloniki kikötői konténerkoncessziókat érintő szerződéseit a görög miniszterelnök és a hajózásért felelős miniszter szintjén hajtották végre, akik nemzetközi szinten népszerűsítették ezeket a projekteket a befektetők előtt, és teljes körű intézkedéscsomagot ajánlottak fel, amelyet Görögország a magánszektor forrásaiból finanszírozott állami infrastrukturális projektekre alkalmaz; iii. a PCT tudatában volt annak, hogy a Bizottság megvizsgálta a korábbi projekteket és nem emelt kifogást egyik ellen sem; iv. a PCT azt kérte a görög kormánytól és a PPA-tól a pályázati eljárás során, hogy ezeket a rendelkezéseket foglalják bele a koncessziós szerződésbe; v. a PCT ismét felhozta ezt a témát a görög miniszterelnök és a hajózásért felelős miniszter előtt, és ismét biztosítékot kapott arra, hogy ezeket a jogszabályokat be fogják vezetni; vi. a biztosítékok fényében és a pályázat és az ajánlat elkészítése közben a PCT figyelembe vette, hogy a koncessziós szerződést ugyanolyan alapon fogják végrehajtani, mint a többi állami infrastrukturális koncessziót, és ezért a hitelezők ismerni fogják a koncessziós feltételeket.

| (63) | Ezért a koncessziós szerződés PCT-nek való odaítélésére irányuló pályázati eljárást nem lehet megkülönböztetni a múltbéli ügyektől, mert a nagy infrastrukturális projektekre alkalmazandó egységes adóügyi keretrendszert valamennyi ajánlattevő ismerte. Hozzáteszik továbbá, hogy semmi nem indokolta különösebben, hogy a pályázati eljárás keretében nyilvántartást vezessenek az ilyen cserékről, mert a PPA-nak nincs felhatalmazása ilyen rendelkezések elfogadására, és egyébként a rendelkezések alkalmazása Görögországban bevált gyakorlat volt a Bizottság precedensének megfelelően. |
| --- | --- |

(63)

Ezért a koncessziós szerződés PCT-nek való odaítélésére irányuló pályázati eljárást nem lehet megkülönböztetni a múltbéli ügyektől, mert a nagy infrastrukturális projektekre alkalmazandó egységes adóügyi keretrendszert valamennyi ajánlattevő ismerte. Hozzáteszik továbbá, hogy semmi nem indokolta különösebben, hogy a pályázati eljárás keretében nyilvántartást vezessenek az ilyen cserékről, mert a PPA-nak nincs felhatalmazása ilyen rendelkezések elfogadására, és egyébként a rendelkezések alkalmazása Görögországban bevált gyakorlat volt a Bizottság precedensének megfelelően.

| (64) | Így ha a Bizottság csupán egy formaságot nevez meg a PCT-t a Görögországban állami infrastruktúrát kivitelező más vállalkozásoktól való megkülönböztetés okaként, akkor ez a formaság ellentétes lenne a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvével. |
| --- | --- |

(64)

Így ha a Bizottság csupán egy formaságot nevez meg a PCT-t a Görögországban állami infrastruktúrát kivitelező más vállalkozásoktól való megkülönböztetés okaként, akkor ez a formaság ellentétes lenne a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvével.

| (65) | A Bizottság kijelentését illetően, mely szerint „a görög hatóságok által benyújtott bizonyítékok alátámasztják azt a megállapítást, hogy az ajánlattevők nem vették figyelembe a különleges előnyöket [...]” (48), a PCT azt állítja, hogy nem ismeri az említett bizonyítékokat, és a koncessziós szerződést megerősítő törvényen keresztül ezeknek a rendelkezéseknek az elfogadása nem minősül bizonyítéknak. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság kijelentését illetően, mely szerint „a görög hatóságok által benyújtott bizonyítékok alátámasztják azt a megállapítást, hogy az ajánlattevők nem vették figyelembe a különleges előnyöket [...]” (48), a PCT azt állítja, hogy nem ismeri az említett bizonyítékokat, és a koncessziós szerződést megerősítő törvényen keresztül ezeknek a rendelkezéseknek az elfogadása nem minősül bizonyítéknak.

4.3.   Az állítólagos állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségéről

| (66) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések állami támogatásnak minősülnek, az ilyen támogatást a 107. cikk (3) bekezdés a) és c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, a vonatkozó beruházások, infrastruktúra és szolgáltatások a görög gazdaság fejlődésében és különösen a tengeri konténerszállítási ágazat fejlesztésében és korszerűsítésében való fontosságának tekintetében. |
| --- | --- |

(66)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó adóügyi rendelkezések állami támogatásnak minősülnek, az ilyen támogatást a 107. cikk (3) bekezdés a) és c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, a vonatkozó beruházások, infrastruktúra és szolgáltatások a görög gazdaság fejlődésében és különösen a tengeri konténerszállítási ágazat fejlesztésében és korszerűsítésében való fontosságának tekintetében.

| (67) | A szóban forgó beruházási projekt célja a pireuszi kikötő korszerű tengeri konténerterminállá alakítása a Földközi-tengeren nagyobb kapacitással és tárolóval, így javítva a kikötő teljesítményét a tengeri konténerforgalom kezelésében. A II. rakpart üzemeltetéséhez kapcsolódó teljesítményadatok (49) már e célkitűzés teljesítését jelzik. Ezenkívül a projekt az uniós közlekedési politikával kapcsolatos közérdek bizottsági célkitűzését célozza meg, ahogy azt már számos uniós szabályozás és közlemény is elemezte. |
| --- | --- |

(67)

A szóban forgó beruházási projekt célja a pireuszi kikötő korszerű tengeri konténerterminállá alakítása a Földközi-tengeren nagyobb kapacitással és tárolóval, így javítva a kikötő teljesítményét a tengeri konténerforgalom kezelésében. A II. rakpart üzemeltetéséhez kapcsolódó teljesítményadatok (49) már e célkitűzés teljesítését jelzik. Ezenkívül a projekt az uniós közlekedési politikával kapcsolatos közérdek bizottsági célkitűzését célozza meg, ahogy azt már számos uniós szabályozás és közlemény is elemezte.

| (68) | A berendezés beszerzését és a III. rakpart megépítését az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazására vonatkozó uniós regionális támogatási szabályok alapján kezdeti beruházásnak tekintik. Ezek [...] (50) millió EUR összeget tesznek ki, és körülbelül 900 közvetett és közvetlen teljes munkaidős állást hozott létre, amelyek a 35 éves koncessziós időszak alatt megmaradnak. A magas beruházási összeg miatt bármilyen lehetséges támogatás jóval alatta maradna a 30 %-os támogatási plafonnak, amely az attiki régióra vonatkozott 2010 végéig, illetve a Bizottság által a kikötői infrastruktúrához kapcsolódó határozatokban jóváhagyott maximális támogatási összegeknek (51). Így a támogatási intézkedések az ilyen nagy infrastrukturális projektek támogatásához szükséges minimális és megfelelő intézkedéseket tartalmazzák. A PCT saját hozzájárulása a projektet bőven a regionális támogatási szabályokban meghatározott korlátokon belül marad. Ezen túlmenően bármely lehetséges támogatás összeegyeztethető a közös piaccal az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontja értelmében ugyanazon indokok alapján, mint a PPA számára nyújtott és Bizottság által a C 21/2009. sz. ügyben (52) jóváhagyott támogatás esetében. |
| --- | --- |

(68)

A berendezés beszerzését és a III. rakpart megépítését az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazására vonatkozó uniós regionális támogatási szabályok alapján kezdeti beruházásnak tekintik. Ezek [...] (50) millió EUR összeget tesznek ki, és körülbelül 900 közvetett és közvetlen teljes munkaidős állást hozott létre, amelyek a 35 éves koncessziós időszak alatt megmaradnak. A magas beruházási összeg miatt bármilyen lehetséges támogatás jóval alatta maradna a 30 %-os támogatási plafonnak, amely az attiki régióra vonatkozott 2010 végéig, illetve a Bizottság által a kikötői infrastruktúrához kapcsolódó határozatokban jóváhagyott maximális támogatási összegeknek (51). Így a támogatási intézkedések az ilyen nagy infrastrukturális projektek támogatásához szükséges minimális és megfelelő intézkedéseket tartalmazzák. A PCT saját hozzájárulása a projektet bőven a regionális támogatási szabályokban meghatározott korlátokon belül marad. Ezen túlmenően bármely lehetséges támogatás összeegyeztethető a közös piaccal az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés a) pontja értelmében ugyanazon indokok alapján, mint a PPA számára nyújtott és Bizottság által a C 21/2009. sz. ügyben (52) jóváhagyott támogatás esetében.

| (69) | Így a támogatás szükségesnek tekinthető az erre vonatkozó uniós politikának (53) megfelelően annak fényében, hogy a pénzügyi válság alatt felmerült az állami finanszírozás iránti igény a kikötői infrastruktúra fejlesztésében, valamint a például a jelenlegi koncesszióra alkalmazandó adórendszerek egyértelműségének, rugalmasságának és kiszámíthatóságának biztosítása érdekében. A támogatási intézkedések szükségességét illetően azt állítják, hogy az adóügyi rendelkezések biztosították a magánszektor projektfinanszírozási megállapodásainak való megfelelést és annak elkerülését, hogy a társaság elmulassza a hitelek és a potenciális kötelezettségek visszafizetését. Ezen adóügyi rendelkezések nélkül azok a projektfinanszírozási megállapodások, amelyeket a PCT megköthetett volna, a gyakorlatban súlyosabbak lennének, ami vélhetően veszélyeztette volna az ajánlatát vagy a koncessziós szerződés végrehajtását (piaci hiányosság). A gyakorlatban az adóügyi rendelkezések azért voltak szükségesek, hogy biztosítsák a koncesszió jogosultjának hozzáférését a magánszektor finanszírozóitól származó szükséges forrásokhoz (54). Végül ezen intézkedések helyett egy készpénzes támogatás helytelen és szükségtelen ösztönző lett volna, tekintve a piaci hiányosságból eredő finanszírozási szükségletek előre történő pontos kiszámításának nehézségét. |
| --- | --- |

(69)

Így a támogatás szükségesnek tekinthető az erre vonatkozó uniós politikának (53) megfelelően annak fényében, hogy a pénzügyi válság alatt felmerült az állami finanszírozás iránti igény a kikötői infrastruktúra fejlesztésében, valamint a például a jelenlegi koncesszióra alkalmazandó adórendszerek egyértelműségének, rugalmasságának és kiszámíthatóságának biztosítása érdekében. A támogatási intézkedések szükségességét illetően azt állítják, hogy az adóügyi rendelkezések biztosították a magánszektor projektfinanszírozási megállapodásainak való megfelelést és annak elkerülését, hogy a társaság elmulassza a hitelek és a potenciális kötelezettségek visszafizetését. Ezen adóügyi rendelkezések nélkül azok a projektfinanszírozási megállapodások, amelyeket a PCT megköthetett volna, a gyakorlatban súlyosabbak lennének, ami vélhetően veszélyeztette volna az ajánlatát vagy a koncessziós szerződés végrehajtását (piaci hiányosság). A gyakorlatban az adóügyi rendelkezések azért voltak szükségesek, hogy biztosítsák a koncesszió jogosultjának hozzáférését a magánszektor finanszírozóitól származó szükséges forrásokhoz (54). Végül ezen intézkedések helyett egy készpénzes támogatás helytelen és szükségtelen ösztönző lett volna, tekintve a piaci hiányosságból eredő finanszírozási szükségletek előre történő pontos kiszámításának nehézségét.

| (70) | Ezenfelül azt állítják, hogy az intézkedések egyértelmű ösztönző hatással bírnak, mivel a koncessziós szerződés és a beruházási munkálatok kezdete és végrehajtása az adóügyi rendelkezések elfogadása után történt. A gazdasági válság és Görögországban és a világban a pénzügyi hitel 2008/2009-ben jellemző hiányának fényében a PCT-nek csak a törvény elfogadása adta meg az ösztönző erőt a koncesszió végrehajtásának folytatására. A PCT egyébként mindössze az 5 millió EUR értékű bankgarancia-levél elvesztésének árán feladhatta volna a koncessziót. Az ösztönző erőt azt is alátámasztotta, hogy a PCT a projekt teljes finanszírozásának kockázatát magára vállalta. |
| --- | --- |

(70)

Ezenfelül azt állítják, hogy az intézkedések egyértelmű ösztönző hatással bírnak, mivel a koncessziós szerződés és a beruházási munkálatok kezdete és végrehajtása az adóügyi rendelkezések elfogadása után történt. A gazdasági válság és Görögországban és a világban a pénzügyi hitel 2008/2009-ben jellemző hiányának fényében a PCT-nek csak a törvény elfogadása adta meg az ösztönző erőt a koncesszió végrehajtásának folytatására. A PCT egyébként mindössze az 5 millió EUR értékű bankgarancia-levél elvesztésének árán feladhatta volna a koncessziót. Az ösztönző erőt azt is alátámasztotta, hogy a PCT a projekt teljes finanszírozásának kockázatát magára vállalta.

| (71) | Továbbá úgy vélik, hogy az általuk benyújtott becslések (55) azt mutatják, hogy az adóügyi rendelkezések [...] millió EUR és [...] millió EUR közötti összeget (56) biztosítanak a teljes koncessziós időszakra, vagyis [...]–[...] %-ot a(z) [...] millió EUR összegű teljes beruházási költségekből, amely sokkal alacsonyabb a Bizottság által a kikötői beruházásokhoz kapcsolódó ügyekben jóváhagyott támogatási összegeknél. |
| --- | --- |

(71)

Továbbá úgy vélik, hogy az általuk benyújtott becslések (55) azt mutatják, hogy az adóügyi rendelkezések [...] millió EUR és [...] millió EUR közötti összeget (56) biztosítanak a teljes koncessziós időszakra, vagyis [...]–[...] %-ot a(z) [...] millió EUR összegű teljes beruházási költségekből, amely sokkal alacsonyabb a Bizottság által a kikötői beruházásokhoz kapcsolódó ügyekben jóváhagyott támogatási összegeknél.

| (72) | Ezenfelül azt állítják, hogy a konkrét előnyök előzetes számszerűsítése nem volt szükséges a jóváhagyásukhoz vagy a beruházás kivitelezéséhez. Szerintük az EUMSZ 107. cikke értelmében az adóügyi rendelkezések miatt esetlegesen felmerülő állítólagos előnyök értékelésének előzetes megközelítése megfelelő és összhangban áll az állandó ítélkezési gyakorlattal (57). |
| --- | --- |

(72)

Ezenfelül azt állítják, hogy a konkrét előnyök előzetes számszerűsítése nem volt szükséges a jóváhagyásukhoz vagy a beruházás kivitelezéséhez. Szerintük az EUMSZ 107. cikke értelmében az adóügyi rendelkezések miatt esetlegesen felmerülő állítólagos előnyök értékelésének előzetes megközelítése megfelelő és összhangban áll az állandó ítélkezési gyakorlattal (57).

| (73) | Továbbá konkrét bizottsági határozatokra (58) is hivatkoznak, amelyekben a Bizottság nem bejelentett állami támogatást hagyott jóvá az ilyen támogatás ösztönző hatásának és szükséges és arányos természetének megállapításával olyan ügyekben, ahol a támogatást nem számszerűsítették előre, és/vagy azt nem lehetett számszerűsíteni még a Bizottság végső határozatának elfogadásakor sem. Így az ösztönző hatás és arányosság megállapításához nem volt szükséges a pénzügyi előny kiszámítása (59). |
| --- | --- |

(73)

Továbbá konkrét bizottsági határozatokra (58) is hivatkoznak, amelyekben a Bizottság nem bejelentett állami támogatást hagyott jóvá az ilyen támogatás ösztönző hatásának és szükséges és arányos természetének megállapításával olyan ügyekben, ahol a támogatást nem számszerűsítették előre, és/vagy azt nem lehetett számszerűsíteni még a Bizottság végső határozatának elfogadásakor sem. Így az ösztönző hatás és arányosság megállapításához nem volt szükséges a pénzügyi előny kiszámítása (59).

| (74) | Végül rámutattak arra, hogy egyik vizsgált intézkedést sem alkalmazták a gyakorlatban. |
| --- | --- |

(74)

Végül rámutattak arra, hogy egyik vizsgált intézkedést sem alkalmazták a gyakorlatban.

5.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÁLLAMI TÁMOGATÁSI JELLEGÉNEK MEGÍTÉLÉSE

| (75) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezért annak a meghatározásához, hogy a szóban forgó intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, az összes alábbi feltételnek teljesülnie kell. Tehát a) az intézkedést állami forrásokból kell nyújtani, b) az intézkedésnek gazdasági előnyt kell eredményeznie egy vállalkozás számára, c) az intézkedésnek szelektívnek kell lennie, és d) az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(75)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezért annak a meghatározásához, hogy a szóban forgó intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek-e, az összes alábbi feltételnek teljesülnie kell. Tehát a) az intézkedést állami forrásokból kell nyújtani, b) az intézkedésnek gazdasági előnyt kell eredményeznie egy vállalkozás számára, c) az intézkedésnek szelektívnek kell lennie, és d) az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.   A vállalkozás fogalma

| (76) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján az állami támogatási szabályok csak akkor alkalmazandók, ha a támogatás kedvezményezettje „vállalkozás”. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a vállalkozás fogalma minden gazdasági tevékenységet végző jogalanyra kiterjed, azok jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül (60). Ezen túlmenően minden olyan tevékenység, amely áruknak és/vagy szolgáltatásoknak egy adott piacon történő kínálásából áll, gazdasági tevékenységnek minősül (61). |
| --- | --- |

(76)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján az állami támogatási szabályok csak akkor alkalmazandók, ha a támogatás kedvezményezettje „vállalkozás”. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a vállalkozás fogalma minden gazdasági tevékenységet végző jogalanyra kiterjed, azok jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül (60). Ezen túlmenően minden olyan tevékenység, amely áruknak és/vagy szolgáltatásoknak egy adott piacon történő kínálásából áll, gazdasági tevékenységnek minősül (61).

| (77) | A Bizottság már megállapította, hogy az infrastruktúra egyes típusainak megépítése és üzemeltetése gazdasági tevékenységnek minősül (62). Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat (63) szerint az infrastrukturális létesítmények biztosítása harmadik felek részére díjazás ellenében gazdasági tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság már megállapította, hogy az infrastruktúra egyes típusainak megépítése és üzemeltetése gazdasági tevékenységnek minősül (62). Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat (63) szerint az infrastrukturális létesítmények biztosítása harmadik felek részére díjazás ellenében gazdasági tevékenységnek minősül.

| (78) | Mivel a PCT korszerűsítette a meglévő II. rakpartot, megépítette az új III. rakpartot, és a konténerterminál üzemeltetéséhez kapcsolódó kikötői szolgáltatások széles skáláját kínálja, az állami támogatási szabályok értelmében vállalkozásnak tekinthető. Így a PCT-re vonatkoznak az állami támogatási szabályok. |
| --- | --- |

(78)

Mivel a PCT korszerűsítette a meglévő II. rakpartot, megépítette az új III. rakpartot, és a konténerterminál üzemeltetéséhez kapcsolódó kikötői szolgáltatások széles skáláját kínálja, az állami támogatási szabályok értelmében vállalkozásnak tekinthető. Így a PCT-re vonatkoznak az állami támogatási szabályok.

5.2.   Állami források

| (79) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az állítólagos állami támogatásnak a tagállamok által, vagy állami forrásból nyújtott olyan támogatásnak kell lennie. Az intézkedést az állam ítéli oda és az az államnak tulajdonítható. Azzal, hogy a PCT különleges adóügyi megítélés alá esik, a görög állam lemond azokról az állami forrásokról, amelyekhez akkor jutott volna hozzá, ha nem vezette volna be az állítólagos előnyös adóügyi rendelkezéseket. Ezért a szóban forgó intézkedések állami források elvesztését vonják maguk után és állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(79)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az állítólagos állami támogatásnak a tagállamok által, vagy állami forrásból nyújtott olyan támogatásnak kell lennie. Az intézkedést az állam ítéli oda és az az államnak tulajdonítható. Azzal, hogy a PCT különleges adóügyi megítélés alá esik, a görög állam lemond azokról az állami forrásokról, amelyekhez akkor jutott volna hozzá, ha nem vezette volna be az állítólagos előnyös adóügyi rendelkezéseket. Ezért a szóban forgó intézkedések állami források elvesztését vonják maguk után és állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthetők.

5.3.   Szelektív előny megléte

| (80) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyökben, amelyeket szokásos piaci feltételek mellett – vagyis állami beavatkozás nélkül – nem kapott volna meg (64). |
| --- | --- |

(80)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyökben, amelyeket szokásos piaci feltételek mellett – vagyis állami beavatkozás nélkül – nem kapott volna meg (64).

| (81) | Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (65). Ennek vizsgálatához össze kell hasonlítani a vállalkozás intézkedés utáni pénzügyi helyzetét azzal a pénzügyi helyzettel, amelyben a vállalkozás az intézkedés nélkül lenne. A támogatás fogalma nemcsak pozitív előnyöket tartalmaz, hanem intézkedéseket is, amelyek – számos formában – csökkentik a vállalkozások költségvetésében normális esetben található költségeket, és amelyek bár a szó szoros értelmében nem szubvenciók, mégis ehhez hasonlóan viselkednek és hasonló hatást fejtenek ki (66). Az adóval kapcsolatban a Bíróság egyértelművé tette, hogy az olyan intézkedés, amellyel a közhatóságok egyes vállalkozásoknak adómentességeket adnak, és így a kedvezményezett vállalkozások előnyösebb pozícióba kerülnek más adófizetőknél, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Hasonlóképpen az olyan intézkedés, amely egyes vállalkozások számára adókedvezményt nyújt vagy a szokásosan befizetendő adó befizetésének elhalasztását eredményezi, állami támogatásnak minősülhet (67). |
| --- | --- |

(81)

Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (65). Ennek vizsgálatához össze kell hasonlítani a vállalkozás intézkedés utáni pénzügyi helyzetét azzal a pénzügyi helyzettel, amelyben a vállalkozás az intézkedés nélkül lenne. A támogatás fogalma nemcsak pozitív előnyöket tartalmaz, hanem intézkedéseket is, amelyek – számos formában – csökkentik a vállalkozások költségvetésében normális esetben található költségeket, és amelyek bár a szó szoros értelmében nem szubvenciók, mégis ehhez hasonlóan viselkednek és hasonló hatást fejtenek ki (66). Az adóval kapcsolatban a Bíróság egyértelművé tette, hogy az olyan intézkedés, amellyel a közhatóságok egyes vállalkozásoknak adómentességeket adnak, és így a kedvezményezett vállalkozások előnyösebb pozícióba kerülnek más adófizetőknél, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Hasonlóképpen az olyan intézkedés, amely egyes vállalkozások számára adókedvezményt nyújt vagy a szokásosan befizetendő adó befizetésének elhalasztását eredményezi, állami támogatásnak minősülhet (67).

| (82) | A vizsgált intézkedések adókedvezményekből vagy a PCT által a vonatkozó rendelkezések hiányában szokásosan befizetendő adók vagy illetékek befizetésének elhalasztásából álltak, illetve a PCT megkülönböztetett kezeléséből, amelyek segítségével a PCT jobb pénzforgalmat bonyolított le az építési szakasz első éveiben (lásd ezután a rendes adórendszer vagy viszonyítási rendszerek ismertetését). Így a PCT pénzügyi helyzete az intézkedések nélküli helyzethez képest javult az intézkedések által. Ezért ezek előnyt nyújtanak a PCT számára. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgált intézkedések adókedvezményekből vagy a PCT által a vonatkozó rendelkezések hiányában szokásosan befizetendő adók vagy illetékek befizetésének elhalasztásából álltak, illetve a PCT megkülönböztetett kezeléséből, amelyek segítségével a PCT jobb pénzforgalmat bonyolított le az építési szakasz első éveiben (lásd ezután a rendes adórendszer vagy viszonyítási rendszerek ismertetését). Így a PCT pénzügyi helyzete az intézkedések nélküli helyzethez képest javult az intézkedések által. Ezért ezek előnyt nyújtanak a PCT számára.

| (83) | Az előny megléte kizárható abban az esetben, ha a szóban forgó vállalkozás az Altmark ügyben hozott ítéletben (68) meghatározott kritériumoknak megfelelő, általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt, vagy ha az állami beavatkozás a rendes piaci feltételekkel összhangban történt (69). Ám ez a két forgatókönyv nem alkalmazható a jelenlegi esetre. |
| --- | --- |

(83)

Az előny megléte kizárható abban az esetben, ha a szóban forgó vállalkozás az Altmark ügyben hozott ítéletben (68) meghatározott kritériumoknak megfelelő, általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt, vagy ha az állami beavatkozás a rendes piaci feltételekkel összhangban történt (69). Ám ez a két forgatókönyv nem alkalmazható a jelenlegi esetre.

| (84) | A kedvezményezett és a görög hatóságok által előidézett „strukturális hátrány” tekintetében a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a strukturális hátrány megléte nem mérvadó az előny meglétének és így az állami támogatásnak a kizárásában (70). A Combus ügy mindenesetre nem alkalmazható a vizsgált esetre. Abban az ügyben a Combus valóban rendelkezett strukturális hátránnyal a magánszektorban tevékenykedő versenytársaihoz képest, és az intézkedés ott valóban kizárta az előny meglétét. Ez azért történt, mert a Combus legtöbb sofőrjének alkalmazotti státusa volt, ami magasabb személyzeti költségeket jelentett, mintha csak szerződéses alapon alkalmazta volna a sofőröket, ahogy azt az összes többi autóbusztársaság tette. Ám a PCT nem rendelkezik strukturális hátránnyal a versenytársaihoz képest, mert az, hogy vállalta, hogy nagy állami infrastrukturális projektekbe fektet be, önmagában nem jelent strukturális hátrányt, az csak a Cosco anyavállalat által a szokásos üzleti tevékenysége keretében hozott magánbefektetői döntés. Így a Combus ügyben hozott ítélet megállapításai nem alkalmazhatók erre az esetre. |
| --- | --- |

(84)

A kedvezményezett és a görög hatóságok által előidézett „strukturális hátrány” tekintetében a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a strukturális hátrány megléte nem mérvadó az előny meglétének és így az állami támogatásnak a kizárásában (70). A Combus ügy mindenesetre nem alkalmazható a vizsgált esetre. Abban az ügyben a Combus valóban rendelkezett strukturális hátránnyal a magánszektorban tevékenykedő versenytársaihoz képest, és az intézkedés ott valóban kizárta az előny meglétét. Ez azért történt, mert a Combus legtöbb sofőrjének alkalmazotti státusa volt, ami magasabb személyzeti költségeket jelentett, mintha csak szerződéses alapon alkalmazta volna a sofőröket, ahogy azt az összes többi autóbusztársaság tette. Ám a PCT nem rendelkezik strukturális hátránnyal a versenytársaihoz képest, mert az, hogy vállalta, hogy nagy állami infrastrukturális projektekbe fektet be, önmagában nem jelent strukturális hátrányt, az csak a Cosco anyavállalat által a szokásos üzleti tevékenysége keretében hozott magánbefektetői döntés. Így a Combus ügyben hozott ítélet megállapításai nem alkalmazhatók erre az esetre.

| (85) | Így különösen az az állam vagy a hitelezői szerződésekben szereplő harmadik felek és különösen a Cosco, vagyis az anyavállalata javára a hitelszerződésekben (amelyek alapján az azokból eredő jogokat és kötelezettségeket átruházzák) biztosított adómentességekkel, hozzájárulásokkal és jogokkal kapcsolatos intézkedéseket illetően (71) a Bizottság úgy véli, hogy ez a rendelkezés megegyezik egy biztosítási szerződés odaítélésével, amelyet az állam díjtalanul biztosít a PCT hitelezői számára. Lényegében a PCT hitelezői és különösen a Cosco felmentést kaphatnak az adók és hozzájárulások megfizetése és bármely, az állam vagy harmadik felek javára a görög állam által a jövőben bevezetendő jog alól anélkül, hogy ezért kompenzációt kellene fizetniük az államnak. Így ezen intézkedés miatt a Cosco sokkal előnyösebb pozícióban van más befektetők hitelezőinél, mert nem kell díjat fizetnie az államnak ezért a felmentésért. |
| --- | --- |

(85)

Így különösen az az állam vagy a hitelezői szerződésekben szereplő harmadik felek és különösen a Cosco, vagyis az anyavállalata javára a hitelszerződésekben (amelyek alapján az azokból eredő jogokat és kötelezettségeket átruházzák) biztosított adómentességekkel, hozzájárulásokkal és jogokkal kapcsolatos intézkedéseket illetően (71) a Bizottság úgy véli, hogy ez a rendelkezés megegyezik egy biztosítási szerződés odaítélésével, amelyet az állam díjtalanul biztosít a PCT hitelezői számára. Lényegében a PCT hitelezői és különösen a Cosco felmentést kaphatnak az adók és hozzájárulások megfizetése és bármely, az állam vagy harmadik felek javára a görög állam által a jövőben bevezetendő jog alól anélkül, hogy ezért kompenzációt kellene fizetniük az államnak. Így ezen intézkedés miatt a Cosco sokkal előnyösebb pozícióban van más befektetők hitelezőinél, mert nem kell díjat fizetnie az államnak ezért a felmentésért.

| (86) | Ezen intézkedés jellegéből adódóan, mely előreláthatólag abban az esetben alkalmazandó, amikor az állam az ilyen ügylettípusokra közvetlen adókat kivető, általánosan alkalmazandó jogszabályokat fogad el, lényegében adómentességet nyújt a PCT hitelezőinek – különösen a Coscónak – a beruházásokat végző társaságok többi hitelezőjével egyező jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságokhoz képest. Ha az állam a hitelezésre vonatkozó kötelezettségek társaságok általi átruházására közvetlen adókat kivető, általánosan alkalmazandó jogszabályokat fogad el, az összes többi befektető hitelezőjének meg kell fizetnie ezeket a közvetlen adókat a hiteljogok átruházásakor. Ettől eltérően, a PCT esetében a PCT beruházásait finanszírozó hitelekből eredő jogok átruházása a hitelezők és különösen a Cosco között nem adóköteles, és az államot nem kompenzálják az ilyen felmentés odaítéléséért. Így a szóban forgó előny szelektív, mert csak a PCT azon hitelezőire – és különösen a Coscóra – vonatkozik, akik a koncessziós szerződés és a PCT finanszírozásához kapcsolódó hitelekből eredő jogokat és/vagy kötelezettségeket ruháznak át. |
| --- | --- |

(86)

Ezen intézkedés jellegéből adódóan, mely előreláthatólag abban az esetben alkalmazandó, amikor az állam az ilyen ügylettípusokra közvetlen adókat kivető, általánosan alkalmazandó jogszabályokat fogad el, lényegében adómentességet nyújt a PCT hitelezőinek – különösen a Coscónak – a beruházásokat végző társaságok többi hitelezőjével egyező jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságokhoz képest. Ha az állam a hitelezésre vonatkozó kötelezettségek társaságok általi átruházására közvetlen adókat kivető, általánosan alkalmazandó jogszabályokat fogad el, az összes többi befektető hitelezőjének meg kell fizetnie ezeket a közvetlen adókat a hiteljogok átruházásakor. Ettől eltérően, a PCT esetében a PCT beruházásait finanszírozó hitelekből eredő jogok átruházása a hitelezők és különösen a Cosco között nem adóköteles, és az államot nem kompenzálják az ilyen felmentés odaítéléséért. Így a szóban forgó előny szelektív, mert csak a PCT azon hitelezőire – és különösen a Coscóra – vonatkozik, akik a koncessziós szerződés és a PCT finanszírozásához kapcsolódó hitelekből eredő jogokat és/vagy kötelezettségeket ruháznak át.

| (87) | Az állami intézkedések akkor tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik másokkal szemben, akik az adott rendszer által elérendő célkitűzések tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak (72). Ezért az adóügyi intézkedések esetében elvileg a Bizottságnak egy három lépésből álló elemzéssel kell megvizsgálnia az intézkedések tárgyi szelektivitását. |
| --- | --- |

(87)

Az állami intézkedések akkor tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik másokkal szemben, akik az adott rendszer által elérendő célkitűzések tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak (72). Ezért az adóügyi intézkedések esetében elvileg a Bizottságnak egy három lépésből álló elemzéssel kell megvizsgálnia az intézkedések tárgyi szelektivitását.

| (88) | Először azonosítani kell a vonatkozó adórendszer alatt működő szokásos vagy „rendes” rendszert („viszonyítási rendszer”). Másodszor meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés eltérést jelent-e a viszonyítási rendszertől, vagyis különbséget tesz-e a gazdasági szereplők között, akik a rendszerből következő célkitűzés tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak (73). |
| --- | --- |

(88)

Először azonosítani kell a vonatkozó adórendszer alatt működő szokásos vagy „rendes” rendszert („viszonyítási rendszer”). Másodszor meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés eltérést jelent-e a viszonyítási rendszertől, vagyis különbséget tesz-e a gazdasági szereplők között, akik a rendszerből következő célkitűzés tekintetében hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak (73).

| (89) | Ha ilyen eltérést megállapítanak, vagyis ha a szóban forgó intézkedés prima facie szelektív, harmadik lépésként meg kell vizsgálni, hogy az eltérés az adórendszer természetéből vagy általános felépítéséből adódik-e, amelynek a részét képezi, és így indokolható-e. Ebben a kontextusban a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak be kell bizonyítania, hogy a megkülönböztetés közvetlenül az adórendszer alapelvéből vagy vezérelvéből következik-e (74). |
| --- | --- |

(89)

Ha ilyen eltérést megállapítanak, vagyis ha a szóban forgó intézkedés prima facie szelektív, harmadik lépésként meg kell vizsgálni, hogy az eltérés az adórendszer természetéből vagy általános felépítéséből adódik-e, amelynek a részét képezi, és így indokolható-e. Ebben a kontextusban a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak be kell bizonyítania, hogy a megkülönböztetés közvetlenül az adórendszer alapelvéből vagy vezérelvéből következik-e (74).

| (90) | A görög hatóságok és a PCT kiterjedt érvelést nyújtottak be annak alátámasztására, hogy valamennyi adóügyi intézkedés esetében a helyes viszonyítási rendszer a Görögországban a nagy állami infrastrukturális projektekre alkalmazott általános rendszer, melynek célja a forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítése az ilyen projektekkel járó nagy kockázatokra tekintettel, és hogy a Gibraltar ügyben hozott ítéletből (75) az következik, hogy az általánosan alkalmazandó szabályok alól adott mentesség valamely tagállam általi bevezetése nem biztosít automatikusan szelektivitást és előnyt. |
| --- | --- |

(90)

A görög hatóságok és a PCT kiterjedt érvelést nyújtottak be annak alátámasztására, hogy valamennyi adóügyi intézkedés esetében a helyes viszonyítási rendszer a Görögországban a nagy állami infrastrukturális projektekre alkalmazott általános rendszer, melynek célja a forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítése az ilyen projektekkel járó nagy kockázatokra tekintettel, és hogy a Gibraltar ügyben hozott ítéletből (75) az következik, hogy az általánosan alkalmazandó szabályok alól adott mentesség valamely tagállam általi bevezetése nem biztosít automatikusan szelektivitást és előnyt.

| (91) | A Bizottság először megvizsgálja, hogy elfogadható-e az ilyen érvelés a szelektivitási vizsgálat valamennyi elemére, vagyis a következőkre vonatkozóan: viszonyítási rendszer, a rendszer célja, a hasonló jogi és ténybeli helyzet összehasonlítása e célkitűzésre tekintettel és indoklás e célkitűzés alapján. Ezután minden egyes intézkedés vonatkozásában külön elvégzi a szelektivitási vizsgálatot. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság először megvizsgálja, hogy elfogadható-e az ilyen érvelés a szelektivitási vizsgálat valamennyi elemére, vagyis a következőkre vonatkozóan: viszonyítási rendszer, a rendszer célja, a hasonló jogi és ténybeli helyzet összehasonlítása e célkitűzésre tekintettel és indoklás e célkitűzés alapján. Ezután minden egyes intézkedés vonatkozásában külön elvégzi a szelektivitási vizsgálatot.

i.   
  A „viszonyítási rendszert” és a célkitűzését illetően

| (92) | A viszonyítási rendszer egy olyan keretrendszer, amelyhez viszonyítva megvizsgálják az intézkedés szelektivitását. Ez a rendszer határozza meg annak a vizsgálatnak a korlátait, hogy egyes vállalkozásoknak előnye származik-e egy, a viszonyítási rendszert együttesen alkotó rendes szabályoktól való eltérés által, és ezért előnyben részesítik-e őket a rendszer rendes szabályai hatálya alá tartozó más vállalkozásokkal szemben. |
| --- | --- |

(92)

A viszonyítási rendszer egy olyan keretrendszer, amelyhez viszonyítva megvizsgálják az intézkedés szelektivitását. Ez a rendszer határozza meg annak a vizsgálatnak a korlátait, hogy egyes vállalkozásoknak előnye származik-e egy, a viszonyítási rendszert együttesen alkotó rendes szabályoktól való eltérés által, és ezért előnyben részesítik-e őket a rendszer rendes szabályai hatálya alá tartozó más vállalkozásokkal szemben.

| (93) | Az adózási referenciakeret létrehozásakor a keret hatályát következetes módon kell meghatározni, hogy elkerüljék, hogy a rendszeren kívül eső célkitűzéseket vegyenek alapul a meghatározásához. Ha a viszonyítási rendszer fogalmát a tagállamok által minden esetben követett szakpolitikai célkitűzés mentén határozták meg, amely az adórendszer logikáján kívül esik, akkor a tagállamok által az egyes ágazatok, tevékenységek vagy vállalkozástípusok népszerűsítése érdekében bevezetett valamennyi adóügyi intézkedés sem esik a gyakorlatban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá (76). |
| --- | --- |

(93)

Az adózási referenciakeret létrehozásakor a keret hatályát következetes módon kell meghatározni, hogy elkerüljék, hogy a rendszeren kívül eső célkitűzéseket vegyenek alapul a meghatározásához. Ha a viszonyítási rendszer fogalmát a tagállamok által minden esetben követett szakpolitikai célkitűzés mentén határozták meg, amely az adórendszer logikáján kívül esik, akkor a tagállamok által az egyes ágazatok, tevékenységek vagy vállalkozástípusok népszerűsítése érdekében bevezetett valamennyi adóügyi intézkedés sem esik a gyakorlatban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá (76).

| (94) | Ebben az esetben a nagy infrastrukturális projektekben részt vevő társaságoknak az építkezési szakaszban jogbiztonság és kiegészítő pénzforgalom biztosításával való segítésének célja – melyre a görög hatóságok és a PCT hivatkoznak – olyan szakpolitikai célkitűzés, amely az adóügyi megfontolásokon kívül esik, és nem használható fel a szelektivitási vizsgálat során. A nagy állami infrastrukturális projektek jellemzői az adórendszeren kívül esnek, és nem szolgálhatnak az alkalmazandó viszonyítási rendszer meghatározásának alapjául. Mindenesetre az, hogy a görög állam minden esetben, amikor konkrét adóügyi megítélést szándékozik alkalmazni egy bizonyos társasággal szemben, új törvényt fogad el, nem tekinthető általános referenciakeretnek, amelyet a kormány mérlegelés nélkül alkalmaz. |
| --- | --- |

(94)

Ebben az esetben a nagy infrastrukturális projektekben részt vevő társaságoknak az építkezési szakaszban jogbiztonság és kiegészítő pénzforgalom biztosításával való segítésének célja – melyre a görög hatóságok és a PCT hivatkoznak – olyan szakpolitikai célkitűzés, amely az adóügyi megfontolásokon kívül esik, és nem használható fel a szelektivitási vizsgálat során. A nagy állami infrastrukturális projektek jellemzői az adórendszeren kívül esnek, és nem szolgálhatnak az alkalmazandó viszonyítási rendszer meghatározásának alapjául. Mindenesetre az, hogy a görög állam minden esetben, amikor konkrét adóügyi megítélést szándékozik alkalmazni egy bizonyos társasággal szemben, új törvényt fogad el, nem tekinthető általános referenciakeretnek, amelyet a kormány mérlegelés nélkül alkalmaz.

ii.   
  A PCT jogi és ténybeli helyzete az érintett intézkedés célkitűzésére figyelemmel

| (95) | A viszonyítási rendszer létrehozása után a vizsgálat következő lépése annak megvizsgálása, hogy az adott intézkedés különbséget tesz-e a rendszertől eltérő bánásmódban részesülő vállalkozások között. Ehhez meg kell határozni, hogy a viszonyítási rendszer belső célkitűzésére tekintettel az intézkedés egyes vállalkozásokat vagy egyes áruk termelését hajlamos-e előnyben részesíteni más vállalkozásokkal szemben, amelyek hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak. Ám e tekintetben nem lehet a külső szakpolitikai célkitűzésekre támaszkodni az egy bizonyos adórendszer alá tartozó vállalkozások megkülönböztetett kezelésének elemzése során. |
| --- | --- |

(95)

A viszonyítási rendszer létrehozása után a vizsgálat következő lépése annak megvizsgálása, hogy az adott intézkedés különbséget tesz-e a rendszertől eltérő bánásmódban részesülő vállalkozások között. Ehhez meg kell határozni, hogy a viszonyítási rendszer belső célkitűzésére tekintettel az intézkedés egyes vállalkozásokat vagy egyes áruk termelését hajlamos-e előnyben részesíteni más vállalkozásokkal szemben, amelyek hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak. Ám e tekintetben nem lehet a külső szakpolitikai célkitűzésekre támaszkodni az egy bizonyos adórendszer alá tartozó vállalkozások megkülönböztetett kezelésének elemzése során.

| (96) | A nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó valamennyi vállalkozásra alkalmazott vitatott rendszer „horizontális” jellegét illetően az állandó ítélkezési gyakorlat (77) azt mondja ki, hogy az, hogy nagyon sok vállalkozás elismerhetné, hogy valamelyik intézkedésre jogosult, vagy az, hogy eltérő tevékenységi körbe tartoznak, nem elegendő az adott intézkedés megkérdőjelezéséhez és így az állami támogatásként való besorolásának kizárásához (78). Ezért az, hogy a nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságok számos adómentesség előnyét élvezhetik, nem elegendő a szóban forgó intézkedések szelektív jellegének kizárásához. Épp ellenkezőleg, azok a kritériumok, amelyek alapján ezek a társaságok megkapják ezeket a mentességeket, de facto szelektivitáshoz vezethetnek (79). |
| --- | --- |

(96)

A nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó valamennyi vállalkozásra alkalmazott vitatott rendszer „horizontális” jellegét illetően az állandó ítélkezési gyakorlat (77) azt mondja ki, hogy az, hogy nagyon sok vállalkozás elismerhetné, hogy valamelyik intézkedésre jogosult, vagy az, hogy eltérő tevékenységi körbe tartoznak, nem elegendő az adott intézkedés megkérdőjelezéséhez és így az állami támogatásként való besorolásának kizárásához (78). Ezért az, hogy a nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságok számos adómentesség előnyét élvezhetik, nem elegendő a szóban forgó intézkedések szelektív jellegének kizárásához. Épp ellenkezőleg, azok a kritériumok, amelyek alapján ezek a társaságok megkapják ezeket a mentességeket, de facto szelektivitáshoz vezethetnek (79).

| (97) | Ezért a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzetét minden esetben az alkalmazandó adórendszer célkitűzésére tekintettel, és nem külső szakpolitikai célkitűzések alapján kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(97)

Ezért a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzetét minden esetben az alkalmazandó adórendszer célkitűzésére tekintettel, és nem külső szakpolitikai célkitűzések alapján kell megvizsgálni.

iii.   
  Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (98) | Az olyan intézkedés, amely eltér a viszonyítási rendszertől, és amely ezért prima facie szelektív, még mindig tekinthető nem szelektívnek, ha azt a rendszer természete vagy általános felépítése igazolja. Ez a helyzet akkor, ha egy intézkedés közvetlenül a viszonyítási rendszer belső vagy alapvető vezérelveiből ered, vagy ha a rendszer működéséhez és hatékonyságához szükséges belső mechanizmusok eredménye (80). Épp ellenkezőleg, a nem a rendszerben rejlő külső szakpolitikai célkitűzésekre e célból nem lehet támaszkodni (81). Következésképpen azok az adómentességek, amelyek olyan célkitűzésnek az eredményei, amely nem kapcsolódik az általuk alkotott adórendszerhez, nem kerülhetik meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeket. |
| --- | --- |

(98)

Az olyan intézkedés, amely eltér a viszonyítási rendszertől, és amely ezért prima facie szelektív, még mindig tekinthető nem szelektívnek, ha azt a rendszer természete vagy általános felépítése igazolja. Ez a helyzet akkor, ha egy intézkedés közvetlenül a viszonyítási rendszer belső vagy alapvető vezérelveiből ered, vagy ha a rendszer működéséhez és hatékonyságához szükséges belső mechanizmusok eredménye (80). Épp ellenkezőleg, a nem a rendszerben rejlő külső szakpolitikai célkitűzésekre e célból nem lehet támaszkodni (81). Következésképpen azok az adómentességek, amelyek olyan célkitűzésnek az eredményei, amely nem kapcsolódik az általuk alkotott adórendszerhez, nem kerülhetik meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeket.

| (99) | Az Európai Unió Bírósága e tekintetben megállapította, hogy még ha egy szakpolitikai célkitűzés az Európai Unió egyik létfontosságú célkitűzését alkotja is, az adott célkitűzés figyelembevételének szükségessége nem indokolja azt, hogy a szelektív intézkedéseket ne tekintsék állami támogatásnak (82). A nagy infrastrukturális projektek sikeres végrehajtása és a projektek végrehajtása során a jogbiztonság megléte nem tekinthető az adórendszer belső célkitűzésének. Ezen túlmenően a görög hatóságok és a PCT nem bizonyították, hogy ez a célkitűzés hogyan felel meg az általános adórendszer egyenlőségre és arányosságra irányuló elvének és különösen a rendszer bevételnövelő célkitűzésének. Ez utóbbi célkitűzést nehéz összeegyeztetni az adócsökkentések odaítélésével (83). Ugyanígy nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságok kulcsfontosságú pénzügyi aggodalmai sem tekinthetők célkitűzésnek, amely indokolhatja e konkrét társaságok és különösen a PCT megkülönböztetett megítélését. |
| --- | --- |

(99)

Az Európai Unió Bírósága e tekintetben megállapította, hogy még ha egy szakpolitikai célkitűzés az Európai Unió egyik létfontosságú célkitűzését alkotja is, az adott célkitűzés figyelembevételének szükségessége nem indokolja azt, hogy a szelektív intézkedéseket ne tekintsék állami támogatásnak (82). A nagy infrastrukturális projektek sikeres végrehajtása és a projektek végrehajtása során a jogbiztonság megléte nem tekinthető az adórendszer belső célkitűzésének. Ezen túlmenően a görög hatóságok és a PCT nem bizonyították, hogy ez a célkitűzés hogyan felel meg az általános adórendszer egyenlőségre és arányosságra irányuló elvének és különösen a rendszer bevételnövelő célkitűzésének. Ez utóbbi célkitűzést nehéz összeegyeztetni az adócsökkentések odaítélésével (83). Ugyanígy nagy infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságok kulcsfontosságú pénzügyi aggodalmai sem tekinthetők célkitűzésnek, amely indokolhatja e konkrét társaságok és különösen a PCT megkülönböztetett megítélését.

| (100) | Ezért ha az alábbiakban vizsgálandó adóügyi intézkedések szelektív intézkedéseket tartalmaznak, akkor nem tekinthetők indokoltnak a görög hatóságok és a kedvezményezett által ismertetett állami szakpolitikai cél által. |
| --- | --- |

(100)

Ezért ha az alábbiakban vizsgálandó adóügyi intézkedések szelektív intézkedéseket tartalmaznak, akkor nem tekinthetők indokoltnak a görög hatóságok és a kedvezményezett által ismertetett állami szakpolitikai cél által.

5.3.1.   A III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig
   (84)
  felhalmozott kamat után kivetett jövedelemadó alóli mentesség
   (85)

Viszonyítási rendszer

| (101) | A görög jövedelemadó-rendszerben elviekben a Görögországban alapított részvénytársaságok, a korlátolt felelősségű társaságok és a magánvállalatok összes, Görögországban vagy külföldön termelt bevételét – ideértve a kamatok formájában szerzett bevételt is – az adott pénzügyi évben érvényes adókulccsal adóztatják meg (86), és az adózás után megmaradt nyereséget elosztják a részvényesek között, tartalékot képeznek vele, vagy beépítik a saját tőkébe/tőkeemeléssel saját tőkévé alakítják. Amint az adózott nyereséget elosztják a részvényesek között vagy beépítik a saját tőkébe vagy arra átváltják, az adott pénzügyi évben érvényes adókulccsal ismét megadóztatják (87). |
| --- | --- |

(101)

A görög jövedelemadó-rendszerben elviekben a Görögországban alapított részvénytársaságok, a korlátolt felelősségű társaságok és a magánvállalatok összes, Görögországban vagy külföldön termelt bevételét – ideértve a kamatok formájában szerzett bevételt is – az adott pénzügyi évben érvényes adókulccsal adóztatják meg (86), és az adózás után megmaradt nyereséget elosztják a részvényesek között, tartalékot képeznek vele, vagy beépítik a saját tőkébe/tőkeemeléssel saját tőkévé alakítják. Amint az adózott nyereséget elosztják a részvényesek között vagy beépítik a saját tőkébe vagy arra átváltják, az adott pénzügyi évben érvényes adókulccsal ismét megadóztatják (87).

| (102) | Következésképpen a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat megadóztatására vonatkozó viszonyítási rendszer a görög jövedelemadó-kódex rendszere és különösen a társaságok nyereségének – ideértve a felhalmozott kamatokból eredő nyereségeket – megadóztatásáról szóló rész. |
| --- | --- |

(102)

Következésképpen a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat megadóztatására vonatkozó viszonyítási rendszer a görög jövedelemadó-kódex rendszere és különösen a társaságok nyereségének – ideértve a felhalmozott kamatokból eredő nyereségeket – megadóztatásáról szóló rész.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (103) | A „felhalmozott kamatok” (88) a PCT bruttó adóköteles jövedelmének részét képezik, amelyek normális esetben adókötelesek. Ám a PCT mentesül a felhalmozott kamatokból származó jövedelemadó befizetése alól a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig (89), ami a viszonyítási rendszertől eltérő bánásmódot feltételez, főleg a görög jövedelemadó-kódex szerinti bevételek után fizetendő jövedelemadó vonatkozásában. A PCT az összes olyan részvénytársasággal hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságnak tekinthető, amelyek nyereségét az általánosan alkalmazandó referenciakeret szerint adóztatják. Ezért megállapítható, hogy a PCT szelektív előnyhöz jutott. |
| --- | --- |

(103)

A „felhalmozott kamatok” (88) a PCT bruttó adóköteles jövedelmének részét képezik, amelyek normális esetben adókötelesek. Ám a PCT mentesül a felhalmozott kamatokból származó jövedelemadó befizetése alól a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig (89), ami a viszonyítási rendszertől eltérő bánásmódot feltételez, főleg a görög jövedelemadó-kódex szerinti bevételek után fizetendő jövedelemadó vonatkozásában. A PCT az összes olyan részvénytársasággal hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságnak tekinthető, amelyek nyereségét az általánosan alkalmazandó referenciakeret szerint adóztatják. Ezért megállapítható, hogy a PCT szelektív előnyhöz jutott.

| (104) | A görög hatóságok és a PCT szerint a görög jövedelemadó-kódex 99. cikke előirányozza, hogy az adómentességet élvező jövedelem után az elosztásának vagy tőkésítésének időpontjában társasági adót kell fizetni. Ez alapján azt állítják, hogy a szóban forgó rendelkezés csak az adó halasztott fizetését biztosítja a PCT számára olyan értelemben, hogy amint a PCT tőkésíti vagy elosztja a nyereségét, társasági adót kell fizetnie a nyeresége után, illetve forrásadót a részvényesek osztaléka után. |
| --- | --- |

(104)

A görög hatóságok és a PCT szerint a görög jövedelemadó-kódex 99. cikke előirányozza, hogy az adómentességet élvező jövedelem után az elosztásának vagy tőkésítésének időpontjában társasági adót kell fizetni. Ez alapján azt állítják, hogy a szóban forgó rendelkezés csak az adó halasztott fizetését biztosítja a PCT számára olyan értelemben, hogy amint a PCT tőkésíti vagy elosztja a nyereségét, társasági adót kell fizetnie a nyeresége után, illetve forrásadót a részvényesek osztaléka után.

| (105) | A Bizottság megjegyzi, hogy a görög jövedelemadó-kódex 99. cikke (1) bekezdése a) pontjának 3. francia bekezdése kimondja, hogy a társasági adó alól valamilyen jogszabály (ebben az esetben a vizsgált rendelkezés) alapján mentesülő társaságok esetében csak a tőkésített vagy elosztott nyereséget adóztatják meg, miután a társasági adó megfelelő összegét levonták az értékéből. Ezért ez azt jelenti, hogy e rendelkezés értelmében a PCT nem köteles jövedelemadót fizetni a felhalmozott kamatokból addig, amíg a vonatkozó jövedelmét nem tőkésíti vagy el nem osztja, illetve legkésőbb amíg a III. rakpart üzemeltetése meg nem kezdődik. Így az adó halasztott fizetése csak az esetlegesen tőkésítésre vagy szétosztásra szánt nyereségre vonatkozik. E rendelkezés miatt a PCT a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig használhatja a felhalmozott kamatokból származó nyereségét, hogy tartalékot képezzen anélkül, hogy e tekintetben társasági adót kelljen fizetnie. Ezenkívül, mivel a görög hatóságok szerint a görög jogban nincs semmilyen kötelezettség arra nézve, hogy ezeket a tartalékokat részvénytőkévé kell alakítani vagy a nyereséget el kell osztani, a PCT e rendelkezés értelmében teljes adómentességet élvezhet a Görögországban és külföldön termelt felhalmozott kamatokból származó nyereségére (90). Az adó halasztott fizetése mindenképp a PCT számára nyújtott szelektív előnynek minősül. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megjegyzi, hogy a görög jövedelemadó-kódex 99. cikke (1) bekezdése a) pontjának 3. francia bekezdése kimondja, hogy a társasági adó alól valamilyen jogszabály (ebben az esetben a vizsgált rendelkezés) alapján mentesülő társaságok esetében csak a tőkésített vagy elosztott nyereséget adóztatják meg, miután a társasági adó megfelelő összegét levonták az értékéből. Ezért ez azt jelenti, hogy e rendelkezés értelmében a PCT nem köteles jövedelemadót fizetni a felhalmozott kamatokból addig, amíg a vonatkozó jövedelmét nem tőkésíti vagy el nem osztja, illetve legkésőbb amíg a III. rakpart üzemeltetése meg nem kezdődik. Így az adó halasztott fizetése csak az esetlegesen tőkésítésre vagy szétosztásra szánt nyereségre vonatkozik. E rendelkezés miatt a PCT a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig használhatja a felhalmozott kamatokból származó nyereségét, hogy tartalékot képezzen anélkül, hogy e tekintetben társasági adót kelljen fizetnie. Ezenkívül, mivel a görög hatóságok szerint a görög jogban nincs semmilyen kötelezettség arra nézve, hogy ezeket a tartalékokat részvénytőkévé kell alakítani vagy a nyereséget el kell osztani, a PCT e rendelkezés értelmében teljes adómentességet élvezhet a Görögországban és külföldön termelt felhalmozott kamatokból származó nyereségére (90). Az adó halasztott fizetése mindenképp a PCT számára nyújtott szelektív előnynek minősül.

| (106) | A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy a PCT-nek jelentős készpénzbetétet kell fenntartania, hogy finanszírozhassa a III. rakpart építkezési szakaszában és az üzembe helyezése előtti időszakban szükséges beruházásokat, és hogy ez az adómentesség ezeknek az állami infrastruktúrába való befektetéseknek a megkönnyítését célozzák. Ebben az összefüggésben úgy vélik, hogy a PCT az összes állami infrastrukturális beruházást vállaló társasághoz hasonló jogi és ténybeli helyzetben van. |
| --- | --- |

(106)

A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy a PCT-nek jelentős készpénzbetétet kell fenntartania, hogy finanszírozhassa a III. rakpart építkezési szakaszában és az üzembe helyezése előtti időszakban szükséges beruházásokat, és hogy ez az adómentesség ezeknek az állami infrastruktúrába való befektetéseknek a megkönnyítését célozzák. Ebben az összefüggésben úgy vélik, hogy a PCT az összes állami infrastrukturális beruházást vállaló társasághoz hasonló jogi és ténybeli helyzetben van.

| (107) | Ám az, hogy az intézkedés az állami infrastruktúrában beruházást végző összes társaság számára elérhető, nem jelenti azt, hogy az intézkedés nem szelektív. Épp ellenkezőleg, megállapítást nyert, hogy a társaságoknak csak egy bizonyos – az állami infrastruktúrába befektetők – kategóriája részesülhet az intézkedés nyújtotta előnyökből. Az ebben a tevékenységi ágazatban nem aktív társaságok nem részesülhetnek az ezen intézkedés nyújtotta előnyökből. Ezenfelül ahogy azt már a fentiekben is elemeztük (91), a nagy infrastrukturális projektekben részt vevő társaságoknak az építkezési szakaszban való segítésének szakpolitikai célkitűzése nem tekinthető az adórendszerben rejlő célkitűzésnek, amely alapján megállapítható a társaságok hasonló jogi és ténybeli helyzete. |
| --- | --- |

(107)

Ám az, hogy az intézkedés az állami infrastruktúrában beruházást végző összes társaság számára elérhető, nem jelenti azt, hogy az intézkedés nem szelektív. Épp ellenkezőleg, megállapítást nyert, hogy a társaságoknak csak egy bizonyos – az állami infrastruktúrába befektetők – kategóriája részesülhet az intézkedés nyújtotta előnyökből. Az ebben a tevékenységi ágazatban nem aktív társaságok nem részesülhetnek az ezen intézkedés nyújtotta előnyökből. Ezenfelül ahogy azt már a fentiekben is elemeztük (91), a nagy infrastrukturális projektekben részt vevő társaságoknak az építkezési szakaszban való segítésének szakpolitikai célkitűzése nem tekinthető az adórendszerben rejlő célkitűzésnek, amely alapján megállapítható a társaságok hasonló jogi és ténybeli helyzete.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (108) | A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy a felhalmozott kamatokra vonatkozó adómentesség közvetlenül a görög jövedelemadó-kódex egyik általános rendelkezésén alapul (92), amely – számos adómentes jövedelemtípus között – a „törvény által megerősített szerződés alapján adómentes jövedelem” fogalmát is magában foglalja. Azt állítják, hogy mivel a görög jogalkotó következetesen ezt az általános mentességet használja kifejezetten a Görögországban indított valamennyi nagy állami infrastrukturális projektre vonatkozó adómentességek bevezetéséhez, a vizsgált rendelkezés nem vezet be különleges adómentességet. Épp ellenkezőleg, ez az általános adórendszerre épülő általános felépítés részét képezi, amelynek célja a nagy állani infrastrukturális vagy beruházási projektek végrehajtásának elősegítése és támogatása. Ezt a rendelkezést valamennyi állami infrastrukturális projektre következetesen alkalmazták annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen projekteket vállaló társaságok ne szenvedjenek megkülönböztetéstől vagy „strukturális hátránytól”. |
| --- | --- |

(108)

A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy a felhalmozott kamatokra vonatkozó adómentesség közvetlenül a görög jövedelemadó-kódex egyik általános rendelkezésén alapul (92), amely – számos adómentes jövedelemtípus között – a „törvény által megerősített szerződés alapján adómentes jövedelem” fogalmát is magában foglalja. Azt állítják, hogy mivel a görög jogalkotó következetesen ezt az általános mentességet használja kifejezetten a Görögországban indított valamennyi nagy állami infrastrukturális projektre vonatkozó adómentességek bevezetéséhez, a vizsgált rendelkezés nem vezet be különleges adómentességet. Épp ellenkezőleg, ez az általános adórendszerre épülő általános felépítés részét képezi, amelynek célja a nagy állani infrastrukturális vagy beruházási projektek végrehajtásának elősegítése és támogatása. Ezt a rendelkezést valamennyi állami infrastrukturális projektre következetesen alkalmazták annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen projekteket vállaló társaságok ne szenvedjenek megkülönböztetéstől vagy „strukturális hátránytól”.

| (109) | Az uniós ítélkezési gyakorlatból ered, hogy a gazdasági szereplők diszkrecionális alapon történő kezelése azt jelentheti, hogy egy általános intézkedés egyedi alkalmazása szelektív intézkedés jellegét ölti, főleg ott, ahol a mérlegelési jogkör gyakorlása az adóbevétel egyszerű kezelését az objektív kritériumra való hivatkozással meghaladja (93). |
| --- | --- |

(109)

Az uniós ítélkezési gyakorlatból ered, hogy a gazdasági szereplők diszkrecionális alapon történő kezelése azt jelentheti, hogy egy általános intézkedés egyedi alkalmazása szelektív intézkedés jellegét ölti, főleg ott, ahol a mérlegelési jogkör gyakorlása az adóbevétel egyszerű kezelését az objektív kritériumra való hivatkozással meghaladja (93).

| (110) | Az ítélkezési gyakorlatra tekintettel megállapítható, hogy az állítólagos „általános” rendelkezés teljes körű mérlegelési jogkört biztosít a jogalkotó számára ahhoz, hogy bármely jövedelmet adómentessé nyilvánítson, vagyis már azután, hogy az állam az adóalanyokkal megtárgyalt és megkötött valamilyen szerződést. Ezért a gyakorlatban ez az „általános” rendelkezés olyan mentességeket is lehetővé tesz, amelyek nem magyarázhatók az általános adórendszer logikájával, hanem olyan logika szerint működnek, ahol azt a konkrét társaságot, amellyel szerződéseket tárgyalnak és kötnek meg, minden egyes esetben előnyben részesítik. Ezért a görög jövedelemadó-kódex állítólagos „általános” rendelkezése nem tekinthető a jövedelemadó-rendszer logikája részének. |
| --- | --- |

(110)

Az ítélkezési gyakorlatra tekintettel megállapítható, hogy az állítólagos „általános” rendelkezés teljes körű mérlegelési jogkört biztosít a jogalkotó számára ahhoz, hogy bármely jövedelmet adómentessé nyilvánítson, vagyis már azután, hogy az állam az adóalanyokkal megtárgyalt és megkötött valamilyen szerződést. Ezért a gyakorlatban ez az „általános” rendelkezés olyan mentességeket is lehetővé tesz, amelyek nem magyarázhatók az általános adórendszer logikájával, hanem olyan logika szerint működnek, ahol azt a konkrét társaságot, amellyel szerződéseket tárgyalnak és kötnek meg, minden egyes esetben előnyben részesítik. Ezért a görög jövedelemadó-kódex állítólagos „általános” rendelkezése nem tekinthető a jövedelemadó-rendszer logikája részének.

| (111) | Azt illetően, hogy az intézkedést az állami infrastrukturális projektek megkönnyítése állami szakpolitikai céljához tartozónak igazolják, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket az érveket a támogatás fogalmának vizsgálata során nem biztos, hogy figyelembe veszik. |
| --- | --- |

(111)

Azt illetően, hogy az intézkedést az állami infrastrukturális projektek megkönnyítése állami szakpolitikai céljához tartozónak igazolják, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket az érveket a támogatás fogalmának vizsgálata során nem biztos, hogy figyelembe veszik.

| (112) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés a PCT számára nyújtott szelektív előnyt jelent, amely megegyezik azzal a jövedelemadóval, amelyet a PCT-nek rendes körülmények között ki kellene fizetnie a felhalmozott kamatok után a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig. |
| --- | --- |

(112)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés a PCT számára nyújtott szelektív előnyt jelent, amely megegyezik azzal a jövedelemadóval, amelyet a PCT-nek rendes körülmények között ki kellene fizetnie a felhalmozott kamatok után a III. rakpart üzemeltetésének megkezdéséig.

5.3.2.   A héa-követelés visszatérítése függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől – „egyetlen beruházási jószág” – Héa-visszatérités a kérelemtől számított 60 napon belül; késedelmi kamatok
   (94)

Viszonyítási rendszer

| (113) | A görög héa-rendszer szerint az adóalanyok jogosultak az adóköteles – illetve a nem adóköteles, de adólevonási jogot keletkeztető – cselekmények megvalósításához közvetlenül kapcsolódó előzetesen felszámított héa levonására (95). A levonást az áruk és szolgáltatások azon részére nyújtják, amelyeket valóban az adóköteles cselekmények megvalósításához használnak fel. Ezen túlmenően az előzetesen felszámított és az áthárított héa egy bizonyos adómegállapítási időszakban történő levonásából keletkező héa-különbözetet nem visszatérítik, hanem átvezetik a következő adómegállapítási időszakra (96). Visszatérítés akkor adható, ha a társaság egy 3 éves időszakon keresztül és ezen időszak leteltével nem képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni (97). |
| --- | --- |

(113)

A görög héa-rendszer szerint az adóalanyok jogosultak az adóköteles – illetve a nem adóköteles, de adólevonási jogot keletkeztető – cselekmények megvalósításához közvetlenül kapcsolódó előzetesen felszámított héa levonására (95). A levonást az áruk és szolgáltatások azon részére nyújtják, amelyeket valóban az adóköteles cselekmények megvalósításához használnak fel. Ezen túlmenően az előzetesen felszámított és az áthárított héa egy bizonyos adómegállapítási időszakban történő levonásából keletkező héa-különbözetet nem visszatérítik, hanem átvezetik a következő adómegállapítási időszakra (96). Visszatérítés akkor adható, ha a társaság egy 3 éves időszakon keresztül és ezen időszak leteltével nem képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni (97).

| (114) | A héa-különbözet akkor téríthető vissza – és nem kell azt a következő adómegállapítási időszakra továbbgörgetni – ha a héa-törvény 34. cikkében meghatározott kivételek fennállnak. Az egyik ilyen kivétel arra a héára vonatkozik, amelyet a „beruházási javak” után fizettek ki, melynek a meghatározását a héa-törvény tartalmazza (98): „olyan, a társaság birtokában lévő és általa folyamatos hasznosításban álló tárgyi javak, illetve az adózásra kötelezett társaságok által olyan ingatlanon épített épületek és más építmények, amelyek nem hozzájuk tartoznak, ám amelyek földhasználati jogával valamilyen jogi kapcsolat alapján legalább 9 évig rendelkeznek [...] A javítási és karbantartási költségeket a beruházási javak értéke nem tartalmazza”. |
| --- | --- |

(114)

A héa-különbözet akkor téríthető vissza – és nem kell azt a következő adómegállapítási időszakra továbbgörgetni – ha a héa-törvény 34. cikkében meghatározott kivételek fennállnak. Az egyik ilyen kivétel arra a héára vonatkozik, amelyet a „beruházási javak” után fizettek ki, melynek a meghatározását a héa-törvény tartalmazza (98): „olyan, a társaság birtokában lévő és általa folyamatos hasznosításban álló tárgyi javak, illetve az adózásra kötelezett társaságok által olyan ingatlanon épített épületek és más építmények, amelyek nem hozzájuk tartoznak, ám amelyek földhasználati jogával valamilyen jogi kapcsolat alapján legalább 9 évig rendelkeznek [...] A javítási és karbantartási költségeket a beruházási javak értéke nem tartalmazza”.

| (115) | Az 1073/2004. évi miniszteri határozat 5. cikke (99) értelmében az előre látható kivételes esetekben (100) a héa-különbözet visszatéríthető az alábbiak szerint: a) az első héa-visszatérítési kérelemre a kérelem keltétől számított 2 hónapon belül; b) az ezt követő, 6 000 EUR feletti héa-visszatérítési kérelmekre: i. 90 %-ot visszatérítenek a kérelem keltétől számított 1 hónapon belül és ii. a fennmaradó 10 %-ot a kérelem keltétől számított 2 hónapon belül; c) az ezt követő, 6 000 EUR alatti héa-visszatérítési kérelmekre a teljes héa-különbözetet visszatérítik a kérelem keltétől számított 1 hónapon belül. |
| --- | --- |

(115)

Az 1073/2004. évi miniszteri határozat 5. cikke (99) értelmében az előre látható kivételes esetekben (100) a héa-különbözet visszatéríthető az alábbiak szerint: a) az első héa-visszatérítési kérelemre a kérelem keltétől számított 2 hónapon belül; b) az ezt követő, 6 000 EUR feletti héa-visszatérítési kérelmekre: i. 90 %-ot visszatérítenek a kérelem keltétől számított 1 hónapon belül és ii. a fennmaradó 10 %-ot a kérelem keltétől számított 2 hónapon belül; c) az ezt követő, 6 000 EUR alatti héa-visszatérítési kérelmekre a teljes héa-különbözetet visszatérítik a kérelem keltétől számított 1 hónapon belül.

| (116) | Ahogy azt a görög hatóságok és a PCT is helyesen kiemelik, ingatlan beépítése esetén a héa-különbözetet a munkálatok megkezdése után és a héa-visszaigénylésre jogosító egyes időszakokban elvégzett és kiszámlázott munkához kapcsolódó kiadások erejéig térítik vissza (101). |
| --- | --- |

(116)

Ahogy azt a görög hatóságok és a PCT is helyesen kiemelik, ingatlan beépítése esetén a héa-különbözetet a munkálatok megkezdése után és a héa-visszaigénylésre jogosító egyes időszakokban elvégzett és kiszámlázott munkához kapcsolódó kiadások erejéig térítik vissza (101).

| (117) | Így különösen a beruházási javakra vonatkozóan a héa-levonási jogot határozottan a beruházási javak használatba vételének időpontjában állapítják meg. Ezen túlmenően a héa-visszatérítési mechanizmussal való visszaélések elkerülése érdekében ha a beruházási javak megszerzése vagy megépítése kiadásainak teljesítésétől számított 5 éven belül ezeket a javakat nem veszik használatba, a levont előzetesen felszámított héát vissza kell fizetni az állam részére, mivel úgy tekintik, hogy nem használták fel őket adóköteles cselekményekre (102). |
| --- | --- |

(117)

Így különösen a beruházási javakra vonatkozóan a héa-levonási jogot határozottan a beruházási javak használatba vételének időpontjában állapítják meg. Ezen túlmenően a héa-visszatérítési mechanizmussal való visszaélések elkerülése érdekében ha a beruházási javak megszerzése vagy megépítése kiadásainak teljesítésétől számított 5 éven belül ezeket a javakat nem veszik használatba, a levont előzetesen felszámított héát vissza kell fizetni az állam részére, mivel úgy tekintik, hogy nem használták fel őket adóköteles cselekményekre (102).

| (118) | Végül az általánosan alkalmazandó keret szerint az adóra vonatkozó kamatoknak vagy az indokolatlanul kifizetett összegek visszatérítésének a kiszámítása 6 hónappal az adóalany adóbevallásának benyújtását követő hónap első napját követően kezdődik (103). Ugyanakkor a görög közigazgatási bíróságok azt állapították meg, hogy ez a rendelkezés nem áll összhangban az adófizetők egyenlőségének alkotmányos elvével (104). Ezért eltekintettek ettől a rendelkezéstől abból a megfontolásból, hogy a kamatot attól a naptól kellene számolni, amikor az adóalany benyújtotta jogorvoslati kérelmét az adóhatóságnak a visszaigényelt héa-különbözet visszatérítését elutasító határozata ellen (105). |
| --- | --- |

(118)

Végül az általánosan alkalmazandó keret szerint az adóra vonatkozó kamatoknak vagy az indokolatlanul kifizetett összegek visszatérítésének a kiszámítása 6 hónappal az adóalany adóbevallásának benyújtását követő hónap első napját követően kezdődik (103). Ugyanakkor a görög közigazgatási bíróságok azt állapították meg, hogy ez a rendelkezés nem áll összhangban az adófizetők egyenlőségének alkotmányos elvével (104). Ezért eltekintettek ettől a rendelkezéstől abból a megfontolásból, hogy a kamatot attól a naptól kellene számolni, amikor az adóalany benyújtotta jogorvoslati kérelmét az adóhatóságnak a visszaigényelt héa-különbözet visszatérítését elutasító határozata ellen (105).

| (119) | A Bizottság úgy véli, hogy ezek a rendelkezések alkotják Görögországban a héa-különbözet visszatérítésének viszonyítási rendszerét. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság úgy véli, hogy ezek a rendelkezések alkotják Görögországban a héa-különbözet visszatérítésének viszonyítási rendszerét.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

—   A héa-különbözet visszatérítéséről, függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési fokától

| (120) | A 3755/2009. törvény 2. cikkének (3) bekezdése szerint a PCT az építési projekt vagy annak egyes szerkezetei vagy részei teljesítési fokától függetlenül jogosult a héa-különbözet visszatérítésére. Ezenkívül ugyanez a cikk előírja, hogy a PCT nem veszti el a héa-különbözet visszatérítésére irányuló jogát, ha a kapcsolódó kiadás teljesítésétől számított 5 éven belül nem használta fel a beruházási javakat annak ellenére, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok alapján ez lenne az eljárás. |
| --- | --- |

(120)

A 3755/2009. törvény 2. cikkének (3) bekezdése szerint a PCT az építési projekt vagy annak egyes szerkezetei vagy részei teljesítési fokától függetlenül jogosult a héa-különbözet visszatérítésére. Ezenkívül ugyanez a cikk előírja, hogy a PCT nem veszti el a héa-különbözet visszatérítésére irányuló jogát, ha a kapcsolódó kiadás teljesítésétől számított 5 éven belül nem használta fel a beruházási javakat annak ellenére, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok alapján ez lenne az eljárás.

| (121) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy mivel minden társaság jogosult héa-visszatérítésre, amint a vonatkozó kiadást teljesítették és kiszámlázták, a PCT-re vonatkozó rendelkezés nem nyújt többletelőnyt a részére, mert a PCT a munkálatok megkezdése után mindenképpen jogosult héa-visszatérítésre, és nem csak a munkálatok befejezése után. |
| --- | --- |

(121)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy mivel minden társaság jogosult héa-visszatérítésre, amint a vonatkozó kiadást teljesítették és kiszámlázták, a PCT-re vonatkozó rendelkezés nem nyújt többletelőnyt a részére, mert a PCT a munkálatok megkezdése után mindenképpen jogosult héa-visszatérítésre, és nem csak a munkálatok befejezése után.

| (122) | A benyújtott kiegészítő tájékoztatás és magyarázatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a PCT mindenképpen jogosult lett volna a héa-visszatérítésre a projekt munkálatainak megkezdése után a kiállított számlák összegének erejéig. Ezt a jogosultságot azonban a beruházási javak használatba vétele után állapítják meg véglegesen. Mivel a PCT a beruházási projekt teljesítési fokától függetlenül jogosult héa-visszatérítésre, ugyanakkor nem veszti el ezt a jogát akkor sem, ha 5 éven belül nem használta fel a beruházási javakat annak ellenére, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok ezt írják elő, ezért szelektív előnyben részesül. |
| --- | --- |

(122)

A benyújtott kiegészítő tájékoztatás és magyarázatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a PCT mindenképpen jogosult lett volna a héa-visszatérítésre a projekt munkálatainak megkezdése után a kiállított számlák összegének erejéig. Ezt a jogosultságot azonban a beruházási javak használatba vétele után állapítják meg véglegesen. Mivel a PCT a beruházási projekt teljesítési fokától függetlenül jogosult héa-visszatérítésre, ugyanakkor nem veszti el ezt a jogát akkor sem, ha 5 éven belül nem használta fel a beruházási javakat annak ellenére, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok ezt írják elő, ezért szelektív előnyben részesül.

| (123) | Ez az előny abból a héa-visszatérítésből áll, melyet a PCT megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt, míg más társaságoknak vissza kellene fizetniük a görög államnak (a kapcsolódó kiadás teljesítésétől számított) 5 éven belül el nem kezdett projektek után visszatérített héát. Emlékeztetnek arra, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok alapján ilyen esetekben már nem tekintenék adóköteles cselekménynek a kapcsolódó (e kiadással érintett) cselekményeket (lásd a fenti (117) preambulumbekezdést). Ez azt jelenti, hogy hasonló körülmények között más társaságok általában nem használhatnák fel a kiadásokhoz kapcsolódó héa-különbözetet egy következő időszakban esedékes héa ellensúlyozására. Ezért a rendelkezés által a PCT-nek nyújtott előny megegyezik annak a héa-visszatérítésnek a teljes összegével, amelyet (e rendelkezés alapján) megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt. |
| --- | --- |

(123)

Ez az előny abból a héa-visszatérítésből áll, melyet a PCT megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt, míg más társaságoknak vissza kellene fizetniük a görög államnak (a kapcsolódó kiadás teljesítésétől számított) 5 éven belül el nem kezdett projektek után visszatérített héát. Emlékeztetnek arra, hogy az általános alkalmazandó jogszabályok alapján ilyen esetekben már nem tekintenék adóköteles cselekménynek a kapcsolódó (e kiadással érintett) cselekményeket (lásd a fenti (117) preambulumbekezdést). Ez azt jelenti, hogy hasonló körülmények között más társaságok általában nem használhatnák fel a kiadásokhoz kapcsolódó héa-különbözetet egy következő időszakban esedékes héa ellensúlyozására. Ezért a rendelkezés által a PCT-nek nyújtott előny megegyezik annak a héa-visszatérítésnek a teljes összegével, amelyet (e rendelkezés alapján) megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt.

| (124) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez az eltérés alkalmazandó a közműszolgáltatókra is, mert ők azok, akik az esetek nagy részében elvállalják az olyan infrastrukturális projekteket, amelyeknek a befejezéséhez az általánosan alkalmazandó 5 éves időszaknál hosszabb időre van szükség. Véleményük szerint ugyanez a megfontolás érvényes a PCT-re is, amely 5 évnél valószínűleg több időt igénylő nagy infrastrukturális projektet fog megépíteni. Ez az oka annak is, hogy ezt a rendelkezést a nagy infrastrukturális projektekre irányuló összes többi koncessziós szerződésbe is belefoglalták. Ezért úgy vélik, hogy ez az általánosan alkalmazandó jogszabályoktól való eltérés nem kivétel, hanem a jogszabályok eltérő alkalmazása különböző, össze nem hasonlítható helyzetekre. |
| --- | --- |

(124)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez az eltérés alkalmazandó a közműszolgáltatókra is, mert ők azok, akik az esetek nagy részében elvállalják az olyan infrastrukturális projekteket, amelyeknek a befejezéséhez az általánosan alkalmazandó 5 éves időszaknál hosszabb időre van szükség. Véleményük szerint ugyanez a megfontolás érvényes a PCT-re is, amely 5 évnél valószínűleg több időt igénylő nagy infrastrukturális projektet fog megépíteni. Ez az oka annak is, hogy ezt a rendelkezést a nagy infrastrukturális projektekre irányuló összes többi koncessziós szerződésbe is belefoglalták. Ezért úgy vélik, hogy ez az általánosan alkalmazandó jogszabályoktól való eltérés nem kivétel, hanem a jogszabályok eltérő alkalmazása különböző, össze nem hasonlítható helyzetekre.

| (125) | A Bizottság úgy véli, hogy ez az eltérés szelektív előnyt alkot, mert lehetővé teszi a PCT számára, hogy rugalmasan hozzáférhessen a héa-visszatérítéshez függetlenül attól, hogy mikor helyezi használatba a beruházási javakat, azaz korlátlan ideig. Ily módon – még ha sosem helyezi is használatba a beruházási javakat – sosem fogják a héa-visszatérítésre való jogát véglegesen megállapítani és ennek megfelelően kiigazítani, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy amennyiben nem fejezné be a projektet, nem köteleznék a számára a teljes építkezési időszak alatt visszatérített héa-különbözet visszafizetésére. Az, hogy a közműszolgáltatók is élvezhetik ugyanezt az előnyt, nem jelenti azt, hogy az előny nem szelektív. A közműszolgáltatók a társaságok azon kategóriájába tartoznak, amely részesülhet az intézkedésből. Következésképpen az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság úgy véli, hogy ez az eltérés szelektív előnyt alkot, mert lehetővé teszi a PCT számára, hogy rugalmasan hozzáférhessen a héa-visszatérítéshez függetlenül attól, hogy mikor helyezi használatba a beruházási javakat, azaz korlátlan ideig. Ily módon – még ha sosem helyezi is használatba a beruházási javakat – sosem fogják a héa-visszatérítésre való jogát véglegesen megállapítani és ennek megfelelően kiigazítani, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy amennyiben nem fejezné be a projektet, nem köteleznék a számára a teljes építkezési időszak alatt visszatérített héa-különbözet visszafizetésére. Az, hogy a közműszolgáltatók is élvezhetik ugyanezt az előnyt, nem jelenti azt, hogy az előny nem szelektív. A közműszolgáltatók a társaságok azon kategóriájába tartoznak, amely részesülhet az intézkedésből. Következésképpen az intézkedés szelektív.

—   A beruházási javak meghatározásáról

| (126) | A 3755/2009. törvény 2. cikkének (3) bekezdése előirányozza, hogy a héa-törvény alkalmazásában a koncessziós szerződés építési projektre és az építkezéshez kapcsolódó áruk, munkavégzés, szolgáltatások és kiegészítő munkálatok nyújtása„egyetlen beruházási jószágnak” minősül. Ez a rendelkezés lényegében kimondja, hogy a koncessziós szerződés alkalmazásában a „beruházási javaknak” a héa-törvényben előirányzott meghatározása magában foglalja a koncessziós szerződés tárgyához tartozó valamennyi tevékenységet, vagyis nemcsak a megépített „tárgyi eszközöket” (106), hanem a tárgyhoz kapcsolódó vagy azt kiegészítő összes áru, munkavégzés és szolgáltatás nyújtását is. |
| --- | --- |

(126)

A 3755/2009. törvény 2. cikkének (3) bekezdése előirányozza, hogy a héa-törvény alkalmazásában a koncessziós szerződés építési projektre és az építkezéshez kapcsolódó áruk, munkavégzés, szolgáltatások és kiegészítő munkálatok nyújtása„egyetlen beruházási jószágnak” minősül. Ez a rendelkezés lényegében kimondja, hogy a koncessziós szerződés alkalmazásában a „beruházási javaknak” a héa-törvényben előirányzott meghatározása magában foglalja a koncessziós szerződés tárgyához tartozó valamennyi tevékenységet, vagyis nemcsak a megépített „tárgyi eszközöket” (106), hanem a tárgyhoz kapcsolódó vagy azt kiegészítő összes áru, munkavégzés és szolgáltatás nyújtását is.

| (127) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a héa-törvény „beruházási javakra” vonatkozó 34. cikkének és 33. cikke (4) bekezdésének fényében a vizsgált rendelkezés csupán az általánosan alkalmazandó jogszabályok egyértelműsítéséből áll, hogy a nagy infrastrukturális projektekre jellemző sajátosságokra és nagy összegekre figyelemmel elkerüljék a héa-különbözet visszatérítési szabályai adóhatóságok általi hibás alkalmazását. Véleményük szerint a koncessziós szerződés egyedi jellemzőire tekintettel a vizsgált intézkedés célja, hogy a beruházás költségeinek minden egyes elemét egyetlen üzleti egységként kezeli a héa szerinti adó céljából. Mivel a beruházási projekthez kapcsolódó összes kiadást minden esetben beépítik a beruházási javakba számviteli szempontból, ez a rendelkezés csak azt tisztázza, ami már egyébként is alkalmazandó. Mivel a PCT jelentős beruházásokat vállalt magára, amelyek különálló tevékenységeket, szinteket és árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásfajtákat foglalnának magukban, ha minden ilyen költséget külön kezelnének, ezért a PCT-t a gazdasági tevékenység végzéséért beruházást vállaló vállalkozásoktól eltérően kezelnék az adórendszerben. |
| --- | --- |

(127)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a héa-törvény „beruházási javakra” vonatkozó 34. cikkének és 33. cikke (4) bekezdésének fényében a vizsgált rendelkezés csupán az általánosan alkalmazandó jogszabályok egyértelműsítéséből áll, hogy a nagy infrastrukturális projektekre jellemző sajátosságokra és nagy összegekre figyelemmel elkerüljék a héa-különbözet visszatérítési szabályai adóhatóságok általi hibás alkalmazását. Véleményük szerint a koncessziós szerződés egyedi jellemzőire tekintettel a vizsgált intézkedés célja, hogy a beruházás költségeinek minden egyes elemét egyetlen üzleti egységként kezeli a héa szerinti adó céljából. Mivel a beruházási projekthez kapcsolódó összes kiadást minden esetben beépítik a beruházási javakba számviteli szempontból, ez a rendelkezés csak azt tisztázza, ami már egyébként is alkalmazandó. Mivel a PCT jelentős beruházásokat vállalt magára, amelyek különálló tevékenységeket, szinteket és árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásfajtákat foglalnának magukban, ha minden ilyen költséget külön kezelnének, ezért a PCT-t a gazdasági tevékenység végzéséért beruházást vállaló vállalkozásoktól eltérően kezelnék az adórendszerben.

| (128) | Az érvelésük alátámasztására a görög hatóságok és a PCT az INZO ügyben hozott ítéletre (107) hivatkoznak, amely szerint a héa-irányelv alkalmazásában a gazdasági tevékenységek „[...] számos egymást követő ügyletből és előkészítő lépésekből állhatnak [...]” (108), ami lehetővé teszi a vonatkozó héa-különbözet visszatérítését az építkezési időszakban. Ezen túlmenően rámutatnak arra, hogy ugyanilyen megfontolásból a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló törvényt 2011-ben módosították (109), hogy előirányozzák, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek minden évben az éves adóbevallásuk benyújtásakor jogosultak a héa-követelés visszatérítésére, és nem szükséges továbbvinniük a követelést a következő elszámolási időszakra. |
| --- | --- |

(128)

Az érvelésük alátámasztására a görög hatóságok és a PCT az INZO ügyben hozott ítéletre (107) hivatkoznak, amely szerint a héa-irányelv alkalmazásában a gazdasági tevékenységek „[...] számos egymást követő ügyletből és előkészítő lépésekből állhatnak [...]” (108), ami lehetővé teszi a vonatkozó héa-különbözet visszatérítését az építkezési időszakban. Ezen túlmenően rámutatnak arra, hogy ugyanilyen megfontolásból a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló törvényt 2011-ben módosították (109), hogy előirányozzák, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek minden évben az éves adóbevallásuk benyújtásakor jogosultak a héa-követelés visszatérítésére, és nem szükséges továbbvinniük a követelést a következő elszámolási időszakra.

| (129) | Végezetül azt állítják, hogy még ha a beruházás nem is tartozott a „beruházási javak” meghatározásának hatálya alá, a PCT az alábbiak szerint jogosult a visszatérítés igénylésére: i. éves szinten, ha bizonyítani tudja, hogy három évig nem lenne képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni, és ii. a három év leteltével. |
| --- | --- |

(129)

Végezetül azt állítják, hogy még ha a beruházás nem is tartozott a „beruházási javak” meghatározásának hatálya alá, a PCT az alábbiak szerint jogosult a visszatérítés igénylésére: i. éves szinten, ha bizonyítani tudja, hogy három évig nem lenne képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni, és ii. a három év leteltével.

| (130) | A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált rendelkezésben az „egyetlen beruházási jószág” különleges fogalommeghatározása is szerepel, mely tágabb értelmezésre ad okot a PCT esetében, mint a hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő más társaságok esetében. Ez a fogalommeghatározás a gyakorlatban azt eredményezi, hogy a PCT jogosult minden, az építkezés tárgyához kapcsolódó munkavégzés, szolgáltatás és áru után a héa-visszatérítésre, habár az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint ez a lehetőség csak a tárgyi eszközök esetében áll fenn, és nem szolgáltatások, munkavégzés és javítási és karbantartási költségek esetében. Mivel az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint a PCT éves szinten jogosult lenne a héa-visszatérítésre, ha bizonyítani tudja, hogy három évig nem lenne képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni, illetve ha a három év letelik, a koncessziós szerződés alkalmazásában az „egyetlen beruházási jószág” tágabb fogalommeghatározása a gyakorlatban azt eredményezné, hogy a PCT a héa-különbözetből további előzetes készpénzkifizetésben részesül, amelyet normális esetben csak később térítenének vissza (110). |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált rendelkezésben az „egyetlen beruházási jószág” különleges fogalommeghatározása is szerepel, mely tágabb értelmezésre ad okot a PCT esetében, mint a hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő más társaságok esetében. Ez a fogalommeghatározás a gyakorlatban azt eredményezi, hogy a PCT jogosult minden, az építkezés tárgyához kapcsolódó munkavégzés, szolgáltatás és áru után a héa-visszatérítésre, habár az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint ez a lehetőség csak a tárgyi eszközök esetében áll fenn, és nem szolgáltatások, munkavégzés és javítási és karbantartási költségek esetében. Mivel az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint a PCT éves szinten jogosult lenne a héa-visszatérítésre, ha bizonyítani tudja, hogy három évig nem lenne képes a héa-különbözetét az áthárított héával szemben elszámolni, illetve ha a három év letelik, a koncessziós szerződés alkalmazásában az „egyetlen beruházási jószág” tágabb fogalommeghatározása a gyakorlatban azt eredményezné, hogy a PCT a héa-különbözetből további előzetes készpénzkifizetésben részesül, amelyet normális esetben csak később térítenének vissza (110).

| (131) | Valóban a rendelkezésnek köszönhetően a PCT nemcsak tárgyi eszközök, hanem szolgáltatásokhoz, munkavégzéshez, javításhoz és karbantartáshoz kapcsolódó kiadások után is kaphat adó-visszatérítést, míg más társaságok az ilyen kiadások esetében csak az előzetesen felszámított héát tudják elszámolni az áthárított héával szemben, vagy 3 évet kell várniuk a visszatérítésre. Ezért a PCT számára a rendelkezés által nyújtott előny megegyezik az összes – a tárgyi eszközökön kívüli – kiadás után visszatérített héa alapján attól a pillanattól felhalmozott (a beruházási javakkal kapcsolatos) kamatokkal, hogy a PCT számára rendelkezésre állt a visszatérítés, addig a pillanatig, amíg a PCT jogosult ilyen visszatérítésre, azaz a 3. év végéig vagy amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben. |
| --- | --- |

(131)

Valóban a rendelkezésnek köszönhetően a PCT nemcsak tárgyi eszközök, hanem szolgáltatásokhoz, munkavégzéshez, javításhoz és karbantartáshoz kapcsolódó kiadások után is kaphat adó-visszatérítést, míg más társaságok az ilyen kiadások esetében csak az előzetesen felszámított héát tudják elszámolni az áthárított héával szemben, vagy 3 évet kell várniuk a visszatérítésre. Ezért a PCT számára a rendelkezés által nyújtott előny megegyezik az összes – a tárgyi eszközökön kívüli – kiadás után visszatérített héa alapján attól a pillanattól felhalmozott (a beruházási javakkal kapcsolatos) kamatokkal, hogy a PCT számára rendelkezésre állt a visszatérítés, addig a pillanatig, amíg a PCT jogosult ilyen visszatérítésre, azaz a 3. év végéig vagy amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben.

| (132) | Az, hogy az adóhatóságok e fogalommeghatározás hiányában eltérő módon alkalmazhatnák a héa-különbözet visszatérítésére vonatkozó jogszabályokat, azt mutatja, hogy ez a meghatározás szelektív előnyt biztosít a PCT-nek, amely nem vonatkozik az összes társaságra. Ezenkívül az, hogy a főleg az infrastrukturális projektekre alkalmazandó, a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló törvényt azért módosították, hogy előirányozzák a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára a visszatérítés igénylésére irányuló jogot, és hogy elkerüljék a héa-különbözet átvitelét a következő évre, szintén bizonyítja, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően nem minden infrastrukturális projekthez kapcsolódó kiadást kezelnek „egyetlen beruházási jószágként” a héa-visszatérítésre vonatkozó jogszabályok értelmében. A Kereskedelmi Flottáért Felelős Minisztériumnak a Gazdasági Minisztérium (111) számára küldött levele, melyben különleges héa-visszatérítési megállapodásokat (112) kérnek a PCT és a szaloniki kikötő aktuális nyertes ajánlattevője számára, azt bizonyítja, hogy a visszatérítéssel kapcsolatos általánosan alkalmazandó jogszabályok nem ugyanazok. Végül az, hogy a 2013. évi minisztériumi határozat után nincs differenciálás a visszatérítési jogszabályok között – függetlenül a beruházási javak meghatározásától –, szintén azt támasztja alá, hogy ez a meghatározás szelektív előnyt biztosított a PCT-nek az odaítélésének időpontjában. |
| --- | --- |

(132)

Az, hogy az adóhatóságok e fogalommeghatározás hiányában eltérő módon alkalmazhatnák a héa-különbözet visszatérítésére vonatkozó jogszabályokat, azt mutatja, hogy ez a meghatározás szelektív előnyt biztosít a PCT-nek, amely nem vonatkozik az összes társaságra. Ezenkívül az, hogy a főleg az infrastrukturális projektekre alkalmazandó, a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló törvényt azért módosították, hogy előirányozzák a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára a visszatérítés igénylésére irányuló jogot, és hogy elkerüljék a héa-különbözet átvitelét a következő évre, szintén bizonyítja, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően nem minden infrastrukturális projekthez kapcsolódó kiadást kezelnek „egyetlen beruházási jószágként” a héa-visszatérítésre vonatkozó jogszabályok értelmében. A Kereskedelmi Flottáért Felelős Minisztériumnak a Gazdasági Minisztérium (111) számára küldött levele, melyben különleges héa-visszatérítési megállapodásokat (112) kérnek a PCT és a szaloniki kikötő aktuális nyertes ajánlattevője számára, azt bizonyítja, hogy a visszatérítéssel kapcsolatos általánosan alkalmazandó jogszabályok nem ugyanazok. Végül az, hogy a 2013. évi minisztériumi határozat után nincs differenciálás a visszatérítési jogszabályok között – függetlenül a beruházási javak meghatározásától –, szintén azt támasztja alá, hogy ez a meghatározás szelektív előnyt biztosított a PCT-nek az odaítélésének időpontjában.

| (133) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az említett INZO ügyben hozott ítélet azokra a héa-köteles ügyletekre vonatkozó héa-levonási jogra hivatkozik, amelyek az adóalany gazdasági tevékenységéhez kapcsolódnak, és nem a visszatérítéshez való jogra. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az említett INZO ügyben hozott ítélet azokra a héa-köteles ügyletekre vonatkozó héa-levonási jogra hivatkozik, amelyek az adóalany gazdasági tevékenységéhez kapcsolódnak, és nem a visszatérítéshez való jogra.

—   A kamatoknak a 60 napos határidő lejártának első napjától való felszámításáról

| (134) | A vizsgált rendelkezés alapján a PCT is jogosult a héa-különbözetből származó kamatokra az államtól, amely a 60 napos határidő lejártától automatikusan felszámítódik, és ehhez nem kell teljesítenie a héa-visszatérítésre vonatkozó általánosan alkalmazandó keretrendszer által megállapított eljárási vagy időbeli követelményeket, vagyis hamarabb jogosult rájuk más társaságoknál, és nem kell átesnie a közigazgatási bírósági eljáráson. Ezért a rendelkezés további szelektív előnyt biztosít a PCT-nek. |
| --- | --- |

(134)

A vizsgált rendelkezés alapján a PCT is jogosult a héa-különbözetből származó kamatokra az államtól, amely a 60 napos határidő lejártától automatikusan felszámítódik, és ehhez nem kell teljesítenie a héa-visszatérítésre vonatkozó általánosan alkalmazandó keretrendszer által megállapított eljárási vagy időbeli követelményeket, vagyis hamarabb jogosult rájuk más társaságoknál, és nem kell átesnie a közigazgatási bírósági eljáráson. Ezért a rendelkezés további szelektív előnyt biztosít a PCT-nek.

| (135) | Az előny a PCT által (a rendelkezés alapján) a görög államtól igényelhető kamatokból áll a PCT (héa-visszatérítés igénylésére) vonatkozó adónyilatkozata benyújtásától számított 60 nap letelte utáni időszakra, míg a hasonló helyzetben lévő más társaságok még nem lennének jogosultak kamatokra ezen időszak után. |
| --- | --- |

(135)

Az előny a PCT által (a rendelkezés alapján) a görög államtól igényelhető kamatokból áll a PCT (héa-visszatérítés igénylésére) vonatkozó adónyilatkozata benyújtásától számított 60 nap letelte utáni időszakra, míg a hasonló helyzetben lévő más társaságok még nem lennének jogosultak kamatokra ezen időszak után.

| (136) | A görög hatóságok fenntartják a PCT által is osztott érvelésüket, hogy a héára vonatkozó uniós ítélkezési gyakorlatra (113) hivatkoznak, amely kimondja, hogy a héa-követelés visszatérítése az adóalany forrásainak, és nem állami forrásoknak a visszatérítését jelenti. Ezenfelül azt állítják, hogy a 60 napos határidő a semlegességnek és az egyenlőségnek a héára vonatkozó uniós ítélkezési gyakorlatból (114) következő elvéből ered. Ha az állam az általa meghatározott „ésszerű határidő” leteltével késedelembe esik a héa-követelés visszatérítésével, a visszatérítést igénylő adófizető kárpótlása érdekében köteles késedelmi kamatot fizetni. Így a héa-követelésre vonatkozó, ilyen típusú késedelmi kamat kifizetése nem tartalmaz állami forrást. |
| --- | --- |

(136)

A görög hatóságok fenntartják a PCT által is osztott érvelésüket, hogy a héára vonatkozó uniós ítélkezési gyakorlatra (113) hivatkoznak, amely kimondja, hogy a héa-követelés visszatérítése az adóalany forrásainak, és nem állami forrásoknak a visszatérítését jelenti. Ezenfelül azt állítják, hogy a 60 napos határidő a semlegességnek és az egyenlőségnek a héára vonatkozó uniós ítélkezési gyakorlatból (114) következő elvéből ered. Ha az állam az általa meghatározott „ésszerű határidő” leteltével késedelembe esik a héa-követelés visszatérítésével, a visszatérítést igénylő adófizető kárpótlása érdekében köteles késedelmi kamatot fizetni. Így a héa-követelésre vonatkozó, ilyen típusú késedelmi kamat kifizetése nem tartalmaz állami forrást.

| (137) | A Bizottság úgy véli, hogy a héa-visszatérítés kifizetésének késedelme miatt felszámított kamatok kiszámítása állami források felhasználásával jár azoknak a későbbi kamatoknak a vonatkozásában, amelyeket az államnak kell majd kifizetnie a PCT-nek e rendelkezés értelmében. A gyakorlatban ennek a rendelkezésnek köszönhetően az állam automatikusan kamatot fizet a 60 napos határidő lejárta utáni naptól, és nem attól az időponttól kezdődően, amikor a PCT benyújtja az erre irányuló jogorvoslati kérelmét, ahogy azt az alkalmazandó jogszabályok előírják. Mivel csak a PCT kapja meg ezt a jogot automatikusan, habár ez általában csak a jogorvoslati kérelem benyújtásától lehetséges, a rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT részére. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság úgy véli, hogy a héa-visszatérítés kifizetésének késedelme miatt felszámított kamatok kiszámítása állami források felhasználásával jár azoknak a későbbi kamatoknak a vonatkozásában, amelyeket az államnak kell majd kifizetnie a PCT-nek e rendelkezés értelmében. A gyakorlatban ennek a rendelkezésnek köszönhetően az állam automatikusan kamatot fizet a 60 napos határidő lejárta utáni naptól, és nem attól az időponttól kezdődően, amikor a PCT benyújtja az erre irányuló jogorvoslati kérelmét, ahogy azt az alkalmazandó jogszabályok előírják. Mivel csak a PCT kapja meg ezt a jogot automatikusan, habár ez általában csak a jogorvoslati kérelem benyújtásától lehetséges, a rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT részére.

| (138) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a rendelkezés csupán azt biztosítja, hogy az állam nem jut pénzügyi előnyhöz a PCT kárára. Az ilyen típusú koncessziós szerződések esetében a héa-követelés visszatérítésének hosszabb ideig tartó elmaradása jelentős kiadást róna a PCT-re, amely így komoly strukturális hátrányt szenvedne. Ezenfelül a kisebb összegű késedelmi kamatok lehetséges kifizetése más vállalkozások számára nem csökkenti azokat a költségeket, amelyeket a PCT-nek általában viselnie kell az üzleti tevékenységének végzése során. Így a PCT nem rendelkezik versenyelőnnyel, és nem kezelik másként, mint a többi társaságot. |
| --- | --- |

(138)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a rendelkezés csupán azt biztosítja, hogy az állam nem jut pénzügyi előnyhöz a PCT kárára. Az ilyen típusú koncessziós szerződések esetében a héa-követelés visszatérítésének hosszabb ideig tartó elmaradása jelentős kiadást róna a PCT-re, amely így komoly strukturális hátrányt szenvedne. Ezenfelül a kisebb összegű késedelmi kamatok lehetséges kifizetése más vállalkozások számára nem csökkenti azokat a költségeket, amelyeket a PCT-nek általában viselnie kell az üzleti tevékenységének végzése során. Így a PCT nem rendelkezik versenyelőnnyel, és nem kezelik másként, mint a többi társaságot.

| (139) | A Bizottság nem gondolja azt, hogy a PCT más helyzetben van a többi társasághoz képest, ami indokolná az eltérő bánásmódot. Ahogy azt már korábban említettük, az, hogy a PCT nagy beruházásokat valósít meg, nem érv a szelektivitás megléte mellett. Ezenfelül a PCT számára a kamatok automatikus kifizetése csökkenti a társaság rendes költségeit és más társaságokhoz képest előnyt biztosít a PCT számára. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság nem gondolja azt, hogy a PCT más helyzetben van a többi társasághoz képest, ami indokolná az eltérő bánásmódot. Ahogy azt már korábban említettük, az, hogy a PCT nagy beruházásokat valósít meg, nem érv a szelektivitás megléte mellett. Ezenfelül a PCT számára a kamatok automatikus kifizetése csökkenti a társaság rendes költségeit és más társaságokhoz képest előnyt biztosít a PCT számára.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (140) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy még ha a héa-követelés visszatérítésére vonatkozó rendelkezésekben jelen is lenne a szelektivitás eleme, ezt igazolnák a héa-rendszerben rejlő alapelvek vagy vezérlő elvek, ahogy ezt az uniós és a görög bíróságok is megerősítették. |
| --- | --- |

(140)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy még ha a héa-követelés visszatérítésére vonatkozó rendelkezésekben jelen is lenne a szelektivitás eleme, ezt igazolnák a héa-rendszerben rejlő alapelvek vagy vezérlő elvek, ahogy ezt az uniós és a görög bíróságok is megerősítették.

| (141) | A Bizottság megállapítja, hogy ebben az esetben a PCT számára előnyös intézkedések azt mutatják, hogy a PCT-t más, beruházásokat végző és héát levonó társaságokhoz képest előnyös bánásmódban részesítették a héa-visszatérítést illetően, és ezt nem indokolja a héa-rendszer semlegességének, vagy akár egyenlőségének elvére való hivatkozás. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság megállapítja, hogy ebben az esetben a PCT számára előnyös intézkedések azt mutatják, hogy a PCT-t más, beruházásokat végző és héát levonó társaságokhoz képest előnyös bánásmódban részesítették a héa-visszatérítést illetően, és ezt nem indokolja a héa-rendszer semlegességének, vagy akár egyenlőségének elvére való hivatkozás.

| (142) | Így különösen a szerződés tárgyának teljesítési fokától független héa-visszatérítést illetően még ha elfogadható is lenne az, hogy a nagyobb projekteknél várható hosszabb építkezési időszak miatt lehetséges az eltérés, az eltérés végtelen időtartama nem tekinthető olyan intézkedésnek, mely tiszteletben tartja az adórendszer semlegessége vagy egyenlősége elvét. Mivel a PCT a koncessziós szerződés feltételei alapján köteles volt legkésőbb 2014. április 30-ig befejezni a II. rakpartot és legkésőbb 2015. október 31-ig a III. rakpartot, a határozatlan időtartam említett rugalmassága nem magyarázhatja meg, hogy a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzete miben tér el más vállalkozások helyzetétől, amelyek beruházásokat végeznek és héa-visszatérítést kapnak. A héa-rendszer alapelvei tekintetében – melyek szerint biztosítani kell, hogy a társaságok nem részesülnek a hatályos héa-rendszerből származó jogtalan előnyből – az ilyen különleges bánásmódról nem mondható el, hogy azt a rendszer logikája indokolja. |
| --- | --- |

(142)

Így különösen a szerződés tárgyának teljesítési fokától független héa-visszatérítést illetően még ha elfogadható is lenne az, hogy a nagyobb projekteknél várható hosszabb építkezési időszak miatt lehetséges az eltérés, az eltérés végtelen időtartama nem tekinthető olyan intézkedésnek, mely tiszteletben tartja az adórendszer semlegessége vagy egyenlősége elvét. Mivel a PCT a koncessziós szerződés feltételei alapján köteles volt legkésőbb 2014. április 30-ig befejezni a II. rakpartot és legkésőbb 2015. október 31-ig a III. rakpartot, a határozatlan időtartam említett rugalmassága nem magyarázhatja meg, hogy a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzete miben tér el más vállalkozások helyzetétől, amelyek beruházásokat végeznek és héa-visszatérítést kapnak. A héa-rendszer alapelvei tekintetében – melyek szerint biztosítani kell, hogy a társaságok nem részesülnek a hatályos héa-rendszerből származó jogtalan előnyből – az ilyen különleges bánásmódról nem mondható el, hogy azt a rendszer logikája indokolja.

| (143) | A beruházási javak fogalmának tág meghatározását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a héa-irányelv a tagállamok mérlegelésére bízza, hogy a társaságok héa-visszatérítésben részesülnek-e, vagy átviszik-e a héa-követelést a következő évre, valamint azt is, hogy a héa értelmében hogyan határozzák meg a „beruházási javakat”. Így a görög állam belátására volt bízva az erre alkalmazható szabályok létrehozása és azon esetek meghatározása, amelyekben visszatérítés igényelhető és milyen alapon. A beruházási javak fogalmának tág meghatározása azonban, amely a PCT számára a héa-követelés egyszerűsített és korábbi visszatérítését tette lehetővé, nem tekinthető az adórendszer logikája alapján indokoltnak, mert ez ellentétes lenne az egyenlőség elvével, amelyet a beruházásokat végző valamennyi társaságra alkalmazni kell, és nem csak a PCT-re. |
| --- | --- |

(143)

A beruházási javak fogalmának tág meghatározását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a héa-irányelv a tagállamok mérlegelésére bízza, hogy a társaságok héa-visszatérítésben részesülnek-e, vagy átviszik-e a héa-követelést a következő évre, valamint azt is, hogy a héa értelmében hogyan határozzák meg a „beruházási javakat”. Így a görög állam belátására volt bízva az erre alkalmazható szabályok létrehozása és azon esetek meghatározása, amelyekben visszatérítés igényelhető és milyen alapon. A beruházási javak fogalmának tág meghatározása azonban, amely a PCT számára a héa-követelés egyszerűsített és korábbi visszatérítését tette lehetővé, nem tekinthető az adórendszer logikája alapján indokoltnak, mert ez ellentétes lenne az egyenlőség elvével, amelyet a beruházásokat végző valamennyi társaságra alkalmazni kell, és nem csak a PCT-re.

| (144) | A 60 napos határidő leteltét követően a kamatok felszámítását illetően a Bizottság úgy véli, hogy ezt sem indokolja a görög héa-rendszer logikája. Az általános héa-semlegességi elv indokolhatja a kamatok felszámítását a héa-visszatérítés késedelme esetén, ami arra kötelezi az államot, hogy ne hárítsa át a héa-rendszer terheit az adófizetőkre. Az erre vonatkozó görög rendelkezéseket a görög bíróságok úgy értelmezték, hogy egyik adófizető se szenvedjen az állam esetleges tétlenségének következményeitől. Ezt az értelmezést az állam által az adófizetőnek fizetendő összegektől függetlenül alakították ki. Így a PCT-nek azon vizsgálat alatt álló rendelkezés által nyújtott előny, amely elvileg további nyomást gyakorol a görög államra, amennyiben nem téríti vissza időben a héát, nem tekinthető indokoltnak a PCT beruházásainak magas kiadásai tekintetében. |
| --- | --- |

(144)

A 60 napos határidő leteltét követően a kamatok felszámítását illetően a Bizottság úgy véli, hogy ezt sem indokolja a görög héa-rendszer logikája. Az általános héa-semlegességi elv indokolhatja a kamatok felszámítását a héa-visszatérítés késedelme esetén, ami arra kötelezi az államot, hogy ne hárítsa át a héa-rendszer terheit az adófizetőkre. Az erre vonatkozó görög rendelkezéseket a görög bíróságok úgy értelmezték, hogy egyik adófizető se szenvedjen az állam esetleges tétlenségének következményeitől. Ezt az értelmezést az állam által az adófizetőnek fizetendő összegektől függetlenül alakították ki. Így a PCT-nek azon vizsgálat alatt álló rendelkezés által nyújtott előny, amely elvileg további nyomást gyakorol a görög államra, amennyiben nem téríti vissza időben a héát, nem tekinthető indokoltnak a PCT beruházásainak magas kiadásai tekintetében.

| (145) | Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a héa-visszatérítés feltételeivel kapcsolatos fent említett intézkedések szelektív előnyt nyújt a PCT részére. |
| --- | --- |

(145)

Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a héa-visszatérítés feltételeivel kapcsolatos fent említett intézkedések szelektív előnyt nyújt a PCT részére.

5.3.3.   Adóveszteség továbbvitele időbeli elhatárolások nélkül – Jövedelemadó (3755/2009. évi törvény 2. cikk (5) bekezdés)

Viszonyítási rendszer

| (146) | Az általánosan alkalmazandó referenciakeret (115) értelmében a jövedelemadó kiszámításánál az egy év alatt felhalmozott, üzleti vagy szabadfoglalkozású tevékenységből származó veszteség legfeljebb 5 évig továbbvihető. A görög jövedelemadó-kódex nem irányoz elő semmilyen kivételt e szabály alól. |
| --- | --- |

(146)

Az általánosan alkalmazandó referenciakeret (115) értelmében a jövedelemadó kiszámításánál az egy év alatt felhalmozott, üzleti vagy szabadfoglalkozású tevékenységből származó veszteség legfeljebb 5 évig továbbvihető. A görög jövedelemadó-kódex nem irányoz elő semmilyen kivételt e szabály alól.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (147) | A 3755/2009. évi törvény 2. cikkének (5) bekezdése szerint a PCT időbeli korlátozás nélkül viheti tovább a veszteségeit. Ez az intézkedés egyértelműen szelektív előnyt nyújt a PCT-nek, mert eltér attól az általánosan alkalmazandó jogszabálytól, amely alól a görög jövedelemadó-kódex alapján nincs kivétel. E rendelkezésnek köszönhetően a PCT tovább tudja majd vinni a veszteségeit bármely, az érdekeinek jobban megfelelő időpontig, például addig, amíg a beruházási költségei és az adóköteles jövedelme közötti egyensúly megváltozik – vagyis amikor már nagy nyereséget fog termelni –, hogy elkerülje azoknak az adóknak a befizetését, amelyeket az ebből a kivételből származó előny hiányában általában be kellene fizetnie. |
| --- | --- |

(147)

A 3755/2009. évi törvény 2. cikkének (5) bekezdése szerint a PCT időbeli korlátozás nélkül viheti tovább a veszteségeit. Ez az intézkedés egyértelműen szelektív előnyt nyújt a PCT-nek, mert eltér attól az általánosan alkalmazandó jogszabálytól, amely alól a görög jövedelemadó-kódex alapján nincs kivétel. E rendelkezésnek köszönhetően a PCT tovább tudja majd vinni a veszteségeit bármely, az érdekeinek jobban megfelelő időpontig, például addig, amíg a beruházási költségei és az adóköteles jövedelme közötti egyensúly megváltozik – vagyis amikor már nagy nyereséget fog termelni –, hogy elkerülje azoknak az adóknak a befizetését, amelyeket az ebből a kivételből származó előny hiányában általában be kellene fizetnie.

| (148) | Ezért ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT-nek, amely megegyezik az általa ténylegesen befizetett jövedelemadó és aközött a társasági adó között fennálló különbséggel, amelyet a veszteségeknek a veszteségek felmerülését követő 5 éven túlra való továbbvitele lehetőségének hiányában befizetett volna. |
| --- | --- |

(148)

Ezért ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT-nek, amely megegyezik az általa ténylegesen befizetett jövedelemadó és aközött a társasági adó között fennálló különbséggel, amelyet a veszteségeknek a veszteségek felmerülését követő 5 éven túlra való továbbvitele lehetőségének hiányában befizetett volna.

| (149) | A görög hatóságok és a PCT szintén azt állítják, hogy a veszteségeknek a koncesszió időtartamának lejártát követő időszakra való továbbvitelének jogát ebben az esetben a bevételek és ráfordítások összemérése elvének megfelelő alkalmazásának tekintik. A görög hatóságok és a PCT szerint e tekintetben a görög jövedelemadó-kódex egyik alapelvét alkalmazták így az általános rendszerben, amelynek a 2. cikk (5) bekezdése is a részét képezi, és amelyről úgy vélik, hogy ezt kellene viszonyítási rendszerként alkalmazni. |
| --- | --- |

(149)

A görög hatóságok és a PCT szintén azt állítják, hogy a veszteségeknek a koncesszió időtartamának lejártát követő időszakra való továbbvitelének jogát ebben az esetben a bevételek és ráfordítások összemérése elvének megfelelő alkalmazásának tekintik. A görög hatóságok és a PCT szerint e tekintetben a görög jövedelemadó-kódex egyik alapelvét alkalmazták így az általános rendszerben, amelynek a 2. cikk (5) bekezdése is a részét képezi, és amelyről úgy vélik, hogy ezt kellene viszonyítási rendszerként alkalmazni.

| (150) | Ezenfelül azt állítják, hogy az állami infrastruktúra építésére és üzemeltetésére vonatkozó hosszú távú koncessziókban feltűnő kiegyensúlyozatlanság áll fenn az infrastruktúra építésének kezdeti szakasza és az infrastruktúra üzemeltetésének későbbi szakaszai között, amikor az infrastruktúra már várhatóan nyereséges lesz, így ellensúlyozva a kezdeti veszteségeket. Mivel a kezdetben szükséges beruházások több mint 5 évig jelentős veszteségeket termelnek és csak a koncessziós időszak egy későbbi szakaszában számolhatóak el, az 5 éves időkorlát megfosztaná a koncesszió jogosultját az adóveszteség továbbvitelére vonatkozó szabály által nyújtott előnytől. Ehhez kapcsolódóan a nagy infrastrukturális projektekért felelős vállalkozások a szokványos vállalkozásokhoz képest más helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(150)

Ezenfelül azt állítják, hogy az állami infrastruktúra építésére és üzemeltetésére vonatkozó hosszú távú koncessziókban feltűnő kiegyensúlyozatlanság áll fenn az infrastruktúra építésének kezdeti szakasza és az infrastruktúra üzemeltetésének későbbi szakaszai között, amikor az infrastruktúra már várhatóan nyereséges lesz, így ellensúlyozva a kezdeti veszteségeket. Mivel a kezdetben szükséges beruházások több mint 5 évig jelentős veszteségeket termelnek és csak a koncessziós időszak egy későbbi szakaszában számolhatóak el, az 5 éves időkorlát megfosztaná a koncesszió jogosultját az adóveszteség továbbvitelére vonatkozó szabály által nyújtott előnytől. Ehhez kapcsolódóan a nagy infrastrukturális projektekért felelős vállalkozások a szokványos vállalkozásokhoz képest más helyzetben vannak.

| (151) | A Bizottság úgy véli, hogy az általános szabálytól való eltérés nem tekinthető a görög adórendszer logikájából következő eltérésnek. Mivel az adóveszteség továbbvitelére vonatkozó 5 éves szabály általánosan és differenciálás nélkül érvényes, az adóveszteség időbeli elhatárolások nélkül történő továbbvitele nem tekinthető az állami infrastrukturális projektek esetében indokoltnak. A jelenleg a köz- és magánszféra közötti partnerségekre alkalmazandó 10 éves időkorlát alátámasztja azt a következtetést, hogy a különösen a PCT számára előirányzott határozatlan időszak a PCT-nek nyújtott egyértelmű szelektív előnynek számít. Végül a Bizottság úgy véli, hogy a több évig elhúzódó beruházásokat végző összes vállalkozás a görög jövedelemadó-kódex célkitűzései tekintetében ugyanolyan jogi és ténybeli helyzetben van, mint a PCT és a koncessziók jogosultjai Görögországban. Mivel a görög adórendszer nem engedi meg a vállalkozások beruházásainak hosszától függő differenciálást, hanem mindenkire ezt az általános 5 éves szabályt alkalmazza, a PCT e szabályt illetően nem tekinthető más társaságoktól különbözőnek. Ahogy azt a (107) bekezdés is említi, a nagy infrastrukturális projektekért felelős összes vállalkozásra alkalmazandó intézkedés azért szelektív, mert csak a vállalkozások egy limitált kategóriájára vonatkozik. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság úgy véli, hogy az általános szabálytól való eltérés nem tekinthető a görög adórendszer logikájából következő eltérésnek. Mivel az adóveszteség továbbvitelére vonatkozó 5 éves szabály általánosan és differenciálás nélkül érvényes, az adóveszteség időbeli elhatárolások nélkül történő továbbvitele nem tekinthető az állami infrastrukturális projektek esetében indokoltnak. A jelenleg a köz- és magánszféra közötti partnerségekre alkalmazandó 10 éves időkorlát alátámasztja azt a következtetést, hogy a különösen a PCT számára előirányzott határozatlan időszak a PCT-nek nyújtott egyértelmű szelektív előnynek számít. Végül a Bizottság úgy véli, hogy a több évig elhúzódó beruházásokat végző összes vállalkozás a görög jövedelemadó-kódex célkitűzései tekintetében ugyanolyan jogi és ténybeli helyzetben van, mint a PCT és a koncessziók jogosultjai Görögországban. Mivel a görög adórendszer nem engedi meg a vállalkozások beruházásainak hosszától függő differenciálást, hanem mindenkire ezt az általános 5 éves szabályt alkalmazza, a PCT e szabályt illetően nem tekinthető más társaságoktól különbözőnek. Ahogy azt a (107) bekezdés is említi, a nagy infrastrukturális projektekért felelős összes vállalkozásra alkalmazandó intézkedés azért szelektív, mert csak a vállalkozások egy limitált kategóriájára vonatkozik.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (152) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a) az intézkedés által „elérni kívánt célkitűzésnek” az eltérő rendelkezés által elérni kívánt célkitűzéssel azonosnak kell lennie, b) ez a rendelkezés az adórendszernek a bevételek és ráfordítások összemérésére vonatkozó általános elvét kívánja alkalmazni a koncessziók különleges jellemzőire, c) ennek az elvnek az alkalmazása a projektekre nem a koncesszió jogosultja által vállalt kockázat megszűnését jelenti, hanem az a célja, hogy egyenlő bánásmódot biztosítson, és megszüntesse a projektek „strukturális hátrányát”, d) ezt a rendelkezést következetesen alkalmazták az összes nagy állami infrastrukturális projektre Görögországban, e) a veszteségeknek a koncesszió időtartamának lejártát követő időszakra való továbbvitele a megfelelő mechanizmus az ilyen koncessziók különleges jellemzőinek és a koncesszió jogosultja és a többi üzleti vállalkozás közötti objektív eltérés kezelésére. |
| --- | --- |

(152)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a) az intézkedés által „elérni kívánt célkitűzésnek” az eltérő rendelkezés által elérni kívánt célkitűzéssel azonosnak kell lennie, b) ez a rendelkezés az adórendszernek a bevételek és ráfordítások összemérésére vonatkozó általános elvét kívánja alkalmazni a koncessziók különleges jellemzőire, c) ennek az elvnek az alkalmazása a projektekre nem a koncesszió jogosultja által vállalt kockázat megszűnését jelenti, hanem az a célja, hogy egyenlő bánásmódot biztosítson, és megszüntesse a projektek „strukturális hátrányát”, d) ezt a rendelkezést következetesen alkalmazták az összes nagy állami infrastrukturális projektre Görögországban, e) a veszteségeknek a koncesszió időtartamának lejártát követő időszakra való továbbvitele a megfelelő mechanizmus az ilyen koncessziók különleges jellemzőinek és a koncesszió jogosultja és a többi üzleti vállalkozás közötti objektív eltérés kezelésére.

| (153) | A Bizottság megállapítja, hogy az adórendszer célkitűzését a viszonyítási rendszer szintjén, és nem a kivételt tartalmazó intézkedés szintjén kell meghatározni (116). Ha az intézkedés önmagában alkotná a viszonyítási rendszert, akkor bármelyik adóügyi intézkedés elkerülné az állami támogatásként való besorolást függetlenül attól, hogy mennyire kivételes. A társaságiadó-rendszer célja, hogy bevételt termeljen az állami költségvetés számára, és veszélybe kerülne, ha egyes társaságok akkor csökkenthetnék az adóalapjukat, amikor a pénzügyi érdekeik úgy kívánják. Ezen túlmenően a nagy infrastrukturális projekteknél felmerülő magas beruházási költség nem jelenti azt, hogy az ezeket vállaló társaságok strukturális hátrányban lennének, amit a jövedelmiadó-rendszernek ki kellene javítania. Minden beruházást végző társaságnak vannak veszteségei a beruházás építésének első éveiben, és előfordul, hogy a görög jövedelemadó-kódexben előirányzott 5 éves időszakban nem is termelnek bevételt. Ilyen indoklás semmiképp sem eredne a görög jövedelemadó-rendszer elveiből. Ezenkívül az, hogy egy hasonló rendelkezést alkalmaztak bizonyos nagy infrastrukturális projektekre Görögországban, nem jelenti azt, hogy az intézkedés a PCT esetében indokolt lehet. Végül a nagy koncessziók állítólagos különleges jellemzői nem tekinthetők az adóveszteség továbbviteléhez kapcsolódó általánosan alkalmazandó jogszabályok érvényes céljának a (98) és a (100) preambulumbekezdésekben említett indokok miatt. Így a görög hatóságoknak és a PCT-nek nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a PCT javára történő differenciálás indokolt a görög jövedelemadó-rendszer elvei tekintetében. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megállapítja, hogy az adórendszer célkitűzését a viszonyítási rendszer szintjén, és nem a kivételt tartalmazó intézkedés szintjén kell meghatározni (116). Ha az intézkedés önmagában alkotná a viszonyítási rendszert, akkor bármelyik adóügyi intézkedés elkerülné az állami támogatásként való besorolást függetlenül attól, hogy mennyire kivételes. A társaságiadó-rendszer célja, hogy bevételt termeljen az állami költségvetés számára, és veszélybe kerülne, ha egyes társaságok akkor csökkenthetnék az adóalapjukat, amikor a pénzügyi érdekeik úgy kívánják. Ezen túlmenően a nagy infrastrukturális projekteknél felmerülő magas beruházási költség nem jelenti azt, hogy az ezeket vállaló társaságok strukturális hátrányban lennének, amit a jövedelmiadó-rendszernek ki kellene javítania. Minden beruházást végző társaságnak vannak veszteségei a beruházás építésének első éveiben, és előfordul, hogy a görög jövedelemadó-kódexben előirányzott 5 éves időszakban nem is termelnek bevételt. Ilyen indoklás semmiképp sem eredne a görög jövedelemadó-rendszer elveiből. Ezenkívül az, hogy egy hasonló rendelkezést alkalmaztak bizonyos nagy infrastrukturális projektekre Görögországban, nem jelenti azt, hogy az intézkedés a PCT esetében indokolt lehet. Végül a nagy koncessziók állítólagos különleges jellemzői nem tekinthetők az adóveszteség továbbviteléhez kapcsolódó általánosan alkalmazandó jogszabályok érvényes céljának a (98) és a (100) preambulumbekezdésekben említett indokok miatt. Így a görög hatóságoknak és a PCT-nek nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a PCT javára történő differenciálás indokolt a görög jövedelemadó-rendszer elvei tekintetében.

| (154) | Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált szelektív intézkedés nem indokolható a fent ismertetett görög viszonyítási adórendszer logikája által. |
| --- | --- |

(154)

Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált szelektív intézkedés nem indokolható a fent ismertetett görög viszonyítási adórendszer logikája által.

5.3.4.   Választás a három értékcsökkenési módszer közül

Viszonyítási rendszer

| (155) | A görög jövedelemadó-kódex előirányozza, hogy az eszközök értékcsökkenésénél az általános szabály az „állandó lineáris módszer” (117)
   (118). A 299/2003. évi köztársasági elnöki rendelet 1. cikkének (2) bekezdése (119) értelmében a társaságok kötelesek minden évben az ebben a rendeletben meghatározott értékcsökkenési rátával leírni befektetett eszközeiket, függetlenül attól, hogy a leírási időszakban bevételt vagy veszteséget termelnek-e. Ebből következően, ha az értékcsökkenést a köztársasági elnöki rendeletben előirányzott rátáknál magasabb rátával írják le, azokat adózási szempontból nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(155)

A görög jövedelemadó-kódex előirányozza, hogy az eszközök értékcsökkenésénél az általános szabály az „állandó lineáris módszer” (117)
   (118). A 299/2003. évi köztársasági elnöki rendelet 1. cikkének (2) bekezdése (119) értelmében a társaságok kötelesek minden évben az ebben a rendeletben meghatározott értékcsökkenési rátával leírni befektetett eszközeiket, függetlenül attól, hogy a leírási időszakban bevételt vagy veszteséget termelnek-e. Ebből következően, ha az értékcsökkenést a köztársasági elnöki rendeletben előirányzott rátáknál magasabb rátával írják le, azokat adózási szempontból nem veszik figyelembe.

| (156) | Különösen a koncessziós szerződések vonatkozásában az olyan eszközök visszaszerzéséért képzett tartalékok, amelyek szerződés alapján egy bizonyos idő elteltével visszakerülnek az államhoz vagy harmadik félhez (120), levonhatóak a bruttó bevételből (121). A 100/2005. minisztériumi határozat (122) értelmében az olyan eszközök visszaszerzéséért képzett tartalékok, amelyek ellentételezés nélkül kerülnek vissza az államhoz vagy harmadik félhez, minden évben és annyi évig képződnek, amíg az építési koncesszió fennáll. Ez a tartalék levonásra kerül a bruttó bevételből, és nem a társaság nyereségéből képződik. A társaság e különös rendelkezés értelmében és annak köszönhetően, hogy a társaság által hasznosítás céljából kivitelezett építkezés nem a társasághoz, hanem az államhoz vagy harmadik félhez tartozik, nem jogosult az általánosan alkalmazandó 299/2003. köztársasági elnöki rendelet alapján kiszámítani a leírásokat. A szóban forgó levonást nyereségtermeléstől függetlenül számítják ki. |
| --- | --- |

(156)

Különösen a koncessziós szerződések vonatkozásában az olyan eszközök visszaszerzéséért képzett tartalékok, amelyek szerződés alapján egy bizonyos idő elteltével visszakerülnek az államhoz vagy harmadik félhez (120), levonhatóak a bruttó bevételből (121). A 100/2005. minisztériumi határozat (122) értelmében az olyan eszközök visszaszerzéséért képzett tartalékok, amelyek ellentételezés nélkül kerülnek vissza az államhoz vagy harmadik félhez, minden évben és annyi évig képződnek, amíg az építési koncesszió fennáll. Ez a tartalék levonásra kerül a bruttó bevételből, és nem a társaság nyereségéből képződik. A társaság e különös rendelkezés értelmében és annak köszönhetően, hogy a társaság által hasznosítás céljából kivitelezett építkezés nem a társasághoz, hanem az államhoz vagy harmadik félhez tartozik, nem jogosult az általánosan alkalmazandó 299/2003. köztársasági elnöki rendelet alapján kiszámítani a leírásokat. A szóban forgó levonást nyereségtermeléstől függetlenül számítják ki.

| (157) | Végül a lízingelt ingatlanok javításához és kiegészítéséhez kapcsolódó költségeket egyenlő részletekben írják le a lízing időtartama alatt, feltéve, hogy az alkalmazandó értékcsökkenési ráta nem alacsonyabb a 299/2003. köztársasági elnöki rendeletben (123) megállapított rátánál. |
| --- | --- |

(157)

Végül a lízingelt ingatlanok javításához és kiegészítéséhez kapcsolódó költségeket egyenlő részletekben írják le a lízing időtartama alatt, feltéve, hogy az alkalmazandó értékcsökkenési ráta nem alacsonyabb a 299/2003. köztársasági elnöki rendeletben (123) megállapított rátánál.

| (158) | Így ezen intézkedés tekintetében az általános viszonyítási rendszer a teljes koncessziós időszak alatt általánosan alkalmazandó lineáris értékcsökkenési módszerből áll, amely időszak az azokban a szerződésekben meghatározott időtartamot jelenti, amelyek szerint az értékcsökkentett eszköz visszakerül az államhoz vagy harmadik félhez. |
| --- | --- |

(158)

Így ezen intézkedés tekintetében az általános viszonyítási rendszer a teljes koncessziós időszak alatt általánosan alkalmazandó lineáris értékcsökkenési módszerből áll, amely időszak az azokban a szerződésekben meghatározott időtartamot jelenti, amelyek szerint az értékcsökkentett eszköz visszakerül az államhoz vagy harmadik félhez.

| (159) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az értékcsökkenéssel kapcsolatos rendelkezések szabad választást biztosítanak az alternatív értékcsökkenési módszerek és értékcsökkenési ráták között, hogy lehetővé tegyék az eltérő körülmények megfelelő kezelését. Ezzel kapcsolatban arra utalnak, hogy az ipari, bányászati, kőbánya- és hasonló típusú vegyesvállalatoknak megvan a lehetőségük arra, hogy döntsenek a lineáris és a degresszív módszer alkalmazása között. Véleményük szerint az értékcsökkenési módszer, valamint az értékcsökkenési ráták megválasztása az adófizetők mérlegelési jogkörébe tartozik. E két módszerrel összhangban és e tekintetben a rugalmasság tükrözése érdekében a köz- és magánszféra közötti partnerségek azon lehetőségére utalnak, hogy választhatnak a projekt teljes élettartamára alkalmazandó lineáris módszer és a 10 éves lineáris módszer között, amelynél hosszabb értékcsökkenési időszak is válaszható a projekt teljesítésétől számított 1 hónapon belül (124). Végül megismétlik az eljárás megindításáról szóló határozat előtt benyújtott érvelésüket, jelezve, hogy a rendszer rugalmasságát az is mutatja, hogy a Görögországban nagy állami infrastrukturális projektek koncesszióit elnyerő más társaságok választhatnak a különböző értékcsökkenési módszerek között. |
| --- | --- |

(159)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az értékcsökkenéssel kapcsolatos rendelkezések szabad választást biztosítanak az alternatív értékcsökkenési módszerek és értékcsökkenési ráták között, hogy lehetővé tegyék az eltérő körülmények megfelelő kezelését. Ezzel kapcsolatban arra utalnak, hogy az ipari, bányászati, kőbánya- és hasonló típusú vegyesvállalatoknak megvan a lehetőségük arra, hogy döntsenek a lineáris és a degresszív módszer alkalmazása között. Véleményük szerint az értékcsökkenési módszer, valamint az értékcsökkenési ráták megválasztása az adófizetők mérlegelési jogkörébe tartozik. E két módszerrel összhangban és e tekintetben a rugalmasság tükrözése érdekében a köz- és magánszféra közötti partnerségek azon lehetőségére utalnak, hogy választhatnak a projekt teljes élettartamára alkalmazandó lineáris módszer és a 10 éves lineáris módszer között, amelynél hosszabb értékcsökkenési időszak is válaszható a projekt teljesítésétől számított 1 hónapon belül (124). Végül megismétlik az eljárás megindításáról szóló határozat előtt benyújtott érvelésüket, jelezve, hogy a rendszer rugalmasságát az is mutatja, hogy a Görögországban nagy állami infrastrukturális projektek koncesszióit elnyerő más társaságok választhatnak a különböző értékcsökkenési módszerek között.

| (160) | A Bizottság megállapítja, hogy az, hogy az ipari, bányászati, kőbánya- és hasonló típusú vegyesvállalatoknak megvan a lehetőségük arra, hogy két értékcsökkenési módszer közül válasszanak, nem vonatkozik a PCT-re, mert ez a lehetőség nem terjedt ki az olyan szerződésekre, amelyekben az eszköz a szerződés végén visszakerül az államhoz vagy harmadik félhez. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság megállapítja, hogy az, hogy az ipari, bányászati, kőbánya- és hasonló típusú vegyesvállalatoknak megvan a lehetőségük arra, hogy két értékcsökkenési módszer közül válasszanak, nem vonatkozik a PCT-re, mert ez a lehetőség nem terjedt ki az olyan szerződésekre, amelyekben az eszköz a szerződés végén visszakerül az államhoz vagy harmadik félhez.

| (161) | Ezenfelül az, hogy más társaságok hasonló előnyöket élvezhettek, nem jelenti azt, hogy az ilyen előnyök viszonyítási rendszernek tekinthetők. Így az, hogy Görögországban a nagy állami infrastrukturális projektek koncesszióit elnyerő más társaságok választhatnak a különböző értékcsökkenési módszerek között, csak azt mutatja, hogy ez a lehetőség csak a társaságok egy korlátozott kategóriája előtt nyitott, vagyis a nagy állami infrastrukturális projekteket végrehajtók előtt. |
| --- | --- |

(161)

Ezenfelül az, hogy más társaságok hasonló előnyöket élvezhettek, nem jelenti azt, hogy az ilyen előnyök viszonyítási rendszernek tekinthetők. Így az, hogy Görögországban a nagy állami infrastrukturális projektek koncesszióit elnyerő más társaságok választhatnak a különböző értékcsökkenési módszerek között, csak azt mutatja, hogy ez a lehetőség csak a társaságok egy korlátozott kategóriája előtt nyitott, vagyis a nagy állami infrastrukturális projekteket végrehajtók előtt.

| (162) | Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az ehhez az intézkedéshez kapcsolódó viszonyítási rendszer a (155)–(156) preambulumbekezdésben meghatározott rendszer. |
| --- | --- |

(162)

Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az ehhez az intézkedéshez kapcsolódó viszonyítási rendszer a (155)–(156) preambulumbekezdésben meghatározott rendszer.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (163) | A vizsgált törvény 2. cikkének (6) bekezdése 3 értékcsökkenési módszer között enged választási lehetőséget a PCT számára:






  a. | Állandó lineáris módszer a teljes koncessziós időszak alatt. |
| --- | --- | --- |

(163)

A vizsgált törvény 2. cikkének (6) bekezdése 3 értékcsökkenési módszer között enged választási lehetőséget a PCT számára:

a.

Állandó lineáris módszer a teljes koncessziós időszak alatt.

| b. | A munkálatok építési költségeinek leírása a munkálatok befejezésétől számított 10 éven belül egyenlő éves részletekben (125). Ha a PCT hosszabb időszakon keresztül kívánja leírni ezeket a költségeket, erre megvan a lehetősége, de akkor ezt be kell jelentenie az adóhatóság felé annak az adóévnek a végétől számított egy hónapon belül, amikor a munkavégzés befejeződött. |
| --- | --- |

b.

A munkálatok építési költségeinek leírása a munkálatok befejezésétől számított 10 éven belül egyenlő éves részletekben (125). Ha a PCT hosszabb időszakon keresztül kívánja leírni ezeket a költségeket, erre megvan a lehetősége, de akkor ezt be kell jelentenie az adóhatóság felé annak az adóévnek a végétől számított egy hónapon belül, amikor a munkavégzés befejeződött.

| c. | Tetszőleges összes leírása az építési költségeinek akár 100 %-áig a munka üzleti kiaknázásának kezdetétől számított 5 éven belül (126). Minden további évben a teljesített munkák le nem írt építési költségeinek akár 50 %-át is leírhatja a befejezés időpontjától függetlenül. Ha a PCT ezt a módszert kívánja alkalmazni, a koncesszió kezdetét követő 6 éven belül be kell jelentenie erre irányuló szándékát az illetékes adóhatóságnál. |
| --- | --- |

c.

Tetszőleges összes leírása az építési költségeinek akár 100 %-áig a munka üzleti kiaknázásának kezdetétől számított 5 éven belül (126). Minden további évben a teljesített munkák le nem írt építési költségeinek akár 50 %-át is leírhatja a befejezés időpontjától függetlenül. Ha a PCT ezt a módszert kívánja alkalmazni, a koncesszió kezdetét követő 6 éven belül be kell jelentenie erre irányuló szándékát az illetékes adóhatóságnál.

| (164) | A PCT-nek megadták a lehetőséget, hogy válasszon a szabványos, általánosan alkalmazandó lineáris módszer, illetve két másik értékcsökkenési módszer között, amelyek bizonyos görögországi infrastrukturális nagyprojektek esetében választhatók. A rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy azokat az értékcsökkenési módszereket válassza, amelyek az általános rendszerhez képest előnyt nyújthatnak számára. Ha például a PCT az egyik felgyorsított értékcsökkenési módszert választja a kettő közül, nagyobb mértékben és hamarabb lesz képes csökkenteni az adóalapját, mint a szabványos lineáris módszer alkalmazásával. Ezenfelül a harmadik értékcsökkenési módszer a koncesszió kezdetétől számított 6 éven belüli választása lehetőségének odaítélése a PCT-nek a gyakorlatban azt jelenti, hogy a PCT választhatja meg azt, hogy milyen módszerrel és meddig fogja csökkenteni az adóalapját a későbbiekben, amikor olyan helyzetben lesz, hogy pontosabban fel tudja mérni az adóköteles bevételeit. Így az akkori bevételei függvényében abban az előnyben részesülhet, hogy csökkentheti az adóköteles nyereségét és kevesebb adót kell fizetnie, mint amennyit akkor fizetne, ha az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján leírta volna az összes eszközét. |
| --- | --- |

(164)

A PCT-nek megadták a lehetőséget, hogy válasszon a szabványos, általánosan alkalmazandó lineáris módszer, illetve két másik értékcsökkenési módszer között, amelyek bizonyos görögországi infrastrukturális nagyprojektek esetében választhatók. A rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy azokat az értékcsökkenési módszereket válassza, amelyek az általános rendszerhez képest előnyt nyújthatnak számára. Ha például a PCT az egyik felgyorsított értékcsökkenési módszert választja a kettő közül, nagyobb mértékben és hamarabb lesz képes csökkenteni az adóalapját, mint a szabványos lineáris módszer alkalmazásával. Ezenfelül a harmadik értékcsökkenési módszer a koncesszió kezdetétől számított 6 éven belüli választása lehetőségének odaítélése a PCT-nek a gyakorlatban azt jelenti, hogy a PCT választhatja meg azt, hogy milyen módszerrel és meddig fogja csökkenteni az adóalapját a későbbiekben, amikor olyan helyzetben lesz, hogy pontosabban fel tudja mérni az adóköteles bevételeit. Így az akkori bevételei függvényében abban az előnyben részesülhet, hogy csökkentheti az adóköteles nyereségét és kevesebb adót kell fizetnie, mint amennyit akkor fizetne, ha az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján leírta volna az összes eszközét.

| (165) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az értékcsökkenési módszer megválasztása nem tekinthető előnynek, hiszen az adókedvezmény által biztosított előny a teljes értékcsökkenési költség marad, és csak az évek száma fog változni, amelyekre elosztják a költségeket. |
| --- | --- |

(165)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy az értékcsökkenési módszer megválasztása nem tekinthető előnynek, hiszen az adókedvezmény által biztosított előny a teljes értékcsökkenési költség marad, és csak az évek száma fog változni, amelyekre elosztják a költségeket.

| (166) | A Bizottság e tekintetben megjegyezi, hogy egy eszköz teljes leírása rövidebb vagy hosszabb idő alatt a társaság pénzügyi eredményének és adóköteles helyzetének differenciálásához vezethet egy bizonyos ideig, ami így előnyt biztosít. Ha például egy társaság 35 év helyett 10 év alatt leírja egy eszköz teljes értékét, akkor képes lesz korábban csökkenteni az adóalapját. A leírt költségek értéke – amelyet az első esetben figyelembe fognak venni – magasabb lesz az ugyanezeknek a leírt költségeknek a hosszabb időre vonatkozó értékénél. Így a Bizottság úgy véli, hogy az adókedvezmény valóban a teljes értékcsökkenési költség marad, ám az értékcsökkenési költség adózási szempontból való felhasználási módja további előnyhöz juttathatja a PCT-t, amivel más társaságok nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság e tekintetben megjegyezi, hogy egy eszköz teljes leírása rövidebb vagy hosszabb idő alatt a társaság pénzügyi eredményének és adóköteles helyzetének differenciálásához vezethet egy bizonyos ideig, ami így előnyt biztosít. Ha például egy társaság 35 év helyett 10 év alatt leírja egy eszköz teljes értékét, akkor képes lesz korábban csökkenteni az adóalapját. A leírt költségek értéke – amelyet az első esetben figyelembe fognak venni – magasabb lesz az ugyanezeknek a leírt költségeknek a hosszabb időre vonatkozó értékénél. Így a Bizottság úgy véli, hogy az adókedvezmény valóban a teljes értékcsökkenési költség marad, ám az értékcsökkenési költség adózási szempontból való felhasználási módja további előnyhöz juttathatja a PCT-t, amivel más társaságok nem rendelkeznek.

| (167) | A görög hatóságok és a PCT említették, hogy Görögországban az értékcsökkenési szabályokban rejlő rugalmasságnak a lehetőséges széles skáláját kellene kínálnia, hogy lehetővé tegye az állami infrastrukturális projektek eltérő körülményeinek megfelelő kezelését, miközben biztosítja az eszközök költségeinek teljes leírását. |
| --- | --- |

(167)

A görög hatóságok és a PCT említették, hogy Görögországban az értékcsökkenési szabályokban rejlő rugalmasságnak a lehetőséges széles skáláját kellene kínálnia, hogy lehetővé tegye az állami infrastrukturális projektek eltérő körülményeinek megfelelő kezelését, miközben biztosítja az eszközök költségeinek teljes leírását.

| (168) | Ám a koncessziós szerződések – vagyis a hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságok – esetében a szabványos lineáris módszer általánosan alkalmazandó szabályát egyértelműen előirányozza a törvény, és az értékcsökkenési ráták skálájához kapcsolódó „rugalmasság” nem a koncessziós szerződések költségeire, hanem más beruházási költségtípusokra alkalmazandó általánosan. |
| --- | --- |

(168)

Ám a koncessziós szerződések – vagyis a hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő társaságok – esetében a szabványos lineáris módszer általánosan alkalmazandó szabályát egyértelműen előirányozza a törvény, és az értékcsökkenési ráták skálájához kapcsolódó „rugalmasság” nem a koncessziós szerződések költségeire, hanem más beruházási költségtípusokra alkalmazandó általánosan.

| (169) | A görög hatóságok azt is hozzáteszik, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában félreértelmezte a PCT számára nyújtott kiegészítő választási lehetőséget, amely nem automatikusan és nem feltétlenül rejt előnyt magában. A rendelkezésre álló egyes értékcsökkenési módszerek működése és különösen az egyes módszereknél az értékcsökkenési ráta tartománya a konkrét körülményekkel (127) együtt azt jelenti, hogy elviekben nem zárható ki, hogy bármelyik alternatív módszernek hasonló kimenetele legyen. Ezenkívül az, hogy egy vállalkozásnak több alternatívája van, mint egy másiknak, nem jelenti automatikusan azt, hogy ebből előnye származik. A versenyelőny meglétét vagy hiányát kizárólag a versenyfeltételek és azon kimenetelek vizsgálata alapján lehet megállapítani, amelyek egyedi körülmények esetén, az összes versenytárs számára elérhető alternatív értékcsökkenési módszerek alkalmazása során merülnének fel. |
| --- | --- |

(169)

A görög hatóságok azt is hozzáteszik, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában félreértelmezte a PCT számára nyújtott kiegészítő választási lehetőséget, amely nem automatikusan és nem feltétlenül rejt előnyt magában. A rendelkezésre álló egyes értékcsökkenési módszerek működése és különösen az egyes módszereknél az értékcsökkenési ráta tartománya a konkrét körülményekkel (127) együtt azt jelenti, hogy elviekben nem zárható ki, hogy bármelyik alternatív módszernek hasonló kimenetele legyen. Ezenkívül az, hogy egy vállalkozásnak több alternatívája van, mint egy másiknak, nem jelenti automatikusan azt, hogy ebből előnye származik. A versenyelőny meglétét vagy hiányát kizárólag a versenyfeltételek és azon kimenetelek vizsgálata alapján lehet megállapítani, amelyek egyedi körülmények esetén, az összes versenytárs számára elérhető alternatív értékcsökkenési módszerek alkalmazása során merülnének fel.

| (170) | A Bizottság úgy véli, hogy, az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő érvelését (128) e tekintetben lényegében megerősítette a fenti indoklás. Mivel minden értékcsökkenési módszer eltérő paramétereket hordoz magában, amelyeket meg kell vizsgálni ahhoz, hogy kiválasszák a legelőnyösebbet, e rendelkezésnek köszönhetően a PCT szabadon készíthet számításokat és kiválaszthatja az értékcsökkenési módszerek közül az érdekeinek leginkább megfelelő módszert. Az, hogy a projekt kezdetétől számított 6 éven belül bármikor dönthet úgy, hogy megváltoztatja az alkalmazandó értékcsökkenési módszert, a PCT-nek nagyobb szabadsága van egy átlagos üzemeltetőnél (129). Ezenfelül mivel a PCT – más vállalkozásokkal szemben, amelyek csak a szokásos értékcsökkenési szabályokat alkalmazhatják a koncessziókra – akármelyik neki tetsző értékcsökkenési módszert választhatja, ezért egyértelműen szelektív előnyben részesül ezekkel a vállalkozásokkal szemben. E tekintetben közömbös a versenyfeltételek és a különböző versenytársaknál az egyedi körülmények alapján felmerülő kimenetelek vizsgálata, mivel ez nem az a célkitűzés, amellyel a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzetét össze kell hasonlítani. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság úgy véli, hogy, az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő érvelését (128) e tekintetben lényegében megerősítette a fenti indoklás. Mivel minden értékcsökkenési módszer eltérő paramétereket hordoz magában, amelyeket meg kell vizsgálni ahhoz, hogy kiválasszák a legelőnyösebbet, e rendelkezésnek köszönhetően a PCT szabadon készíthet számításokat és kiválaszthatja az értékcsökkenési módszerek közül az érdekeinek leginkább megfelelő módszert. Az, hogy a projekt kezdetétől számított 6 éven belül bármikor dönthet úgy, hogy megváltoztatja az alkalmazandó értékcsökkenési módszert, a PCT-nek nagyobb szabadsága van egy átlagos üzemeltetőnél (129). Ezenfelül mivel a PCT – más vállalkozásokkal szemben, amelyek csak a szokásos értékcsökkenési szabályokat alkalmazhatják a koncessziókra – akármelyik neki tetsző értékcsökkenési módszert választhatja, ezért egyértelműen szelektív előnyben részesül ezekkel a vállalkozásokkal szemben. E tekintetben közömbös a versenyfeltételek és a különböző versenytársaknál az egyedi körülmények alapján felmerülő kimenetelek vizsgálata, mivel ez nem az a célkitűzés, amellyel a PCT hasonló jogi és ténybeli helyzetét össze kell hasonlítani.

| (171) | Ezenfelül a görög hatóságok fenntartják a PPA-ra és a szaloniki kikötőre, a két másik jelentős görögországi kikötőre alkalmazandó értékcsökkenési szabályokról szóló kezdeti érvelésüket (130), és kitartanak véleményük mellett, vagyis hogy a szóban forgó rendelkezés biztosítja, hogy a PCT nem részesül kedvezőtlenebb bánásmódban a két másik kikötői üzemeltetőhöz képest. |
| --- | --- |

(171)

Ezenfelül a görög hatóságok fenntartják a PPA-ra és a szaloniki kikötőre, a két másik jelentős görögországi kikötőre alkalmazandó értékcsökkenési szabályokról szóló kezdeti érvelésüket (130), és kitartanak véleményük mellett, vagyis hogy a szóban forgó rendelkezés biztosítja, hogy a PCT nem részesül kedvezőtlenebb bánásmódban a két másik kikötői üzemeltetőhöz képest.

| (172) | A Bizottság megállapítja, hogy mindenesetre az, hogy egyedi értékcsökkenési rátákat alkalmazhattak volna akkoriban a PPA és a szaloniki kikötő esetében, nem jelenti azt, hogy a PCT különleges bánásmódra lenne jogosult, sem azt, hogy az ilyen különleges bánásmód indokolt lenne. Tehát a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT-nek. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság megállapítja, hogy mindenesetre az, hogy egyedi értékcsökkenési rátákat alkalmazhattak volna akkoriban a PPA és a szaloniki kikötő esetében, nem jelenti azt, hogy a PCT különleges bánásmódra lenne jogosult, sem azt, hogy az ilyen különleges bánásmód indokolt lenne. Tehát a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT-nek.

| (173) | Ez az előny abból áll, hogy a PCT választhat három értékcsökkenési módszer között, és az értéke megegyezik a PCT által az állandó lineáris módszer alkalmazása esetén elviekben fizetendő jövedelemadónak és a PCT által egy másik értékcsökkenési módszer alkalmazásának köszönhetően ténylegesen kifizetett jövedelemadónak a különbségével. |
| --- | --- |

(173)

Ez az előny abból áll, hogy a PCT választhat három értékcsökkenési módszer között, és az értéke megegyezik a PCT által az állandó lineáris módszer alkalmazása esetén elviekben fizetendő jövedelemadónak és a PCT által egy másik értékcsökkenési módszer alkalmazásának köszönhetően ténylegesen kifizetett jövedelemadónak a különbségével.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (174) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a) az alternatív értékcsökkenési módszerek megválasztása annak az általános rendszernek a részét képezi, amelyet a gazdaság minden ágazatában állami infrastrukturális projektekkel megbízott valamennyi vállalkozásra alkalmaznak, b) nincs megkülönböztetés, mert a nagy infrastrukturális projektek koncessziójának jogosultjai más jogi és ténybeli helyzetben vannak más tevékenységekhez képest, c) a rendelkezés összhangban áll a célkitűzésével és elérhető az összes ilyen társaság számára, d) az ide vonatkozó megfontolások az elérni kívánt célkitűzés, a kiválasztott mechanizmus és a rugalmasság elve az általános eszközleírási rendszerben, e) e rendelkezés hiányában jogbizonytalanság lenne, mivel vannak olyan eszközfajták, amelyekre nem áll rendelkezésre értékcsökkenési ráta, f) a rendelkezés lényege, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson az eszközleírásban, amelyekre nem vonatkoznak a szabványos ráták az állami infrastrukturális koncessziók sajátosságainak köszönhetően, g) mivel ez a mechanizmus szisztematikusan vonatkozik minden ágazatban minden állami infrastrukturális koncesszióra, ezért összhangban van az értékcsökkenési rendszer vonatkozó rugalmassági elvével, h) ez a mechanizmus megfelelő és arányos, mert alkalmazza a rugalmasság elvét, és nincs másik megfelelő alternatíva, amely ilyen rugalmasságot biztosítana az értékcsökkenésben, mivel a körülményeket, amelyekkel a vállalkozások az értékcsökkenési módszer megválasztásakor találkoznak, nem ismerhetik előre, i) a PCT nem rendelkezik speciális mérlegelési jogkörrel a rugalmasság általános elve alapján indokolt jogkörön kívül. |
| --- | --- |

(174)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a) az alternatív értékcsökkenési módszerek megválasztása annak az általános rendszernek a részét képezi, amelyet a gazdaság minden ágazatában állami infrastrukturális projektekkel megbízott valamennyi vállalkozásra alkalmaznak, b) nincs megkülönböztetés, mert a nagy infrastrukturális projektek koncessziójának jogosultjai más jogi és ténybeli helyzetben vannak más tevékenységekhez képest, c) a rendelkezés összhangban áll a célkitűzésével és elérhető az összes ilyen társaság számára, d) az ide vonatkozó megfontolások az elérni kívánt célkitűzés, a kiválasztott mechanizmus és a rugalmasság elve az általános eszközleírási rendszerben, e) e rendelkezés hiányában jogbizonytalanság lenne, mivel vannak olyan eszközfajták, amelyekre nem áll rendelkezésre értékcsökkenési ráta, f) a rendelkezés lényege, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson az eszközleírásban, amelyekre nem vonatkoznak a szabványos ráták az állami infrastrukturális koncessziók sajátosságainak köszönhetően, g) mivel ez a mechanizmus szisztematikusan vonatkozik minden ágazatban minden állami infrastrukturális koncesszióra, ezért összhangban van az értékcsökkenési rendszer vonatkozó rugalmassági elvével, h) ez a mechanizmus megfelelő és arányos, mert alkalmazza a rugalmasság elvét, és nincs másik megfelelő alternatíva, amely ilyen rugalmasságot biztosítana az értékcsökkenésben, mivel a körülményeket, amelyekkel a vállalkozások az értékcsökkenési módszer megválasztásakor találkoznak, nem ismerhetik előre, i) a PCT nem rendelkezik speciális mérlegelési jogkörrel a rugalmasság általános elve alapján indokolt jogkörön kívül.

| (175) | Mindenekelőtt a Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamnak kell biztosítania a szelektív előnyök indokolását (131). A görög hatóságok és a kedvezményezett által benyújtott érvelés nem határozza meg, hogy egy, a kedvezményezettnek mérlegelési jogkört biztosító intézkedés hogyan tekinthető az adórendszer logikája által indokoltnak. Így fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes következtetését, hogy ez az intézkedés nem indokolható az adórendszer természetével és belső felépítésével. |
| --- | --- |

(175)

Mindenekelőtt a Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamnak kell biztosítania a szelektív előnyök indokolását (131). A görög hatóságok és a kedvezményezett által benyújtott érvelés nem határozza meg, hogy egy, a kedvezményezettnek mérlegelési jogkört biztosító intézkedés hogyan tekinthető az adórendszer logikája által indokoltnak. Így fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes következtetését, hogy ez az intézkedés nem indokolható az adórendszer természetével és belső felépítésével.

| (176) | Ezen túlmenően megállapítja, hogy a kedvezményezett számára az eszközei leírásában teljes mérlegelési jogkört biztosító rugalmasság nem tekinthető az adórendszer mögött meghúzódó alapelvnek, amely megindokolhatja az intézkedést. Ez lényegében annak a megállapításához vezetne, hogy az intézkedés önmagában alkotja az általános rendszert, és a mechanikája lenne az a célkitűzés, amely alapján az intézkedés megindokolható. Ha ez az érvelés alkalmazható lenne, akkor bármilyen diszkrecionális adójogi intézkedés megmenekülhetne az állami támogatásként való besorolástól. Ezenkívül az azzal kapcsolatban benyújtott összes érv, hogy hasonló szabályok vonatkoznak a többi állami infrastrukturális koncessziós szerződésre Görögországban, nem tekinthető az intézkedés indoklásának (132). Ezért ez az intézkedés szelektív előnyt nyújt, amely nem indokolható a rendszer logikájával vagy belső felépítésével. |
| --- | --- |

(176)

Ezen túlmenően megállapítja, hogy a kedvezményezett számára az eszközei leírásában teljes mérlegelési jogkört biztosító rugalmasság nem tekinthető az adórendszer mögött meghúzódó alapelvnek, amely megindokolhatja az intézkedést. Ez lényegében annak a megállapításához vezetne, hogy az intézkedés önmagában alkotja az általános rendszert, és a mechanikája lenne az a célkitűzés, amely alapján az intézkedés megindokolható. Ha ez az érvelés alkalmazható lenne, akkor bármilyen diszkrecionális adójogi intézkedés megmenekülhetne az állami támogatásként való besorolástól. Ezenkívül az azzal kapcsolatban benyújtott összes érv, hogy hasonló szabályok vonatkoznak a többi állami infrastrukturális koncessziós szerződésre Görögországban, nem tekinthető az intézkedés indoklásának (132). Ezért ez az intézkedés szelektív előnyt nyújt, amely nem indokolható a rendszer logikájával vagy belső felépítésével.

5.3.5.   Bélyegilleték-mentesség a beruházási projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződésekre vagy kiegészítő megállapodásra (2. cikk (8) bekezdés)

Viszonyítási rendszer

| (177) | Az általánosan alkalmazható jog szerint a bélyegilletéket a polgári és a kereskedelmi jog számos jogi aktusának írásbeli formájára kivetik, ezért ide értendők a hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések. A bélyegilletékről szóló köztársasági elnöki rendelet (133) értelmében a bélyegilletéket az ügyleteket írásban rögzítő konkrét dokumentumokra vetik ki. A bélyegilleték magához a jogi aktushoz kötődik; ezért a felekre van bízva, hogy megegyezzenek abban, hogy melyik fél fizeti meg az illetéket. A gyakorlatban azonban ez azt jelenti, hogy hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések esetében főleg a hitelfelvevő köteles befizetni a vonatkozó bélyegilletéket, mivel a hitelezőnek van felhatalmazása ilyen befizetés kivetésére. A héának az 1642/1986. törvény által a kiadásokat terhelő általános adóként való bevezetése a görög jogrendbe azt eredményezte, hogy a héa felváltott számos bélyegilletéket és forgalmi adót (134). |
| --- | --- |

(177)

Az általánosan alkalmazható jog szerint a bélyegilletéket a polgári és a kereskedelmi jog számos jogi aktusának írásbeli formájára kivetik, ezért ide értendők a hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések. A bélyegilletékről szóló köztársasági elnöki rendelet (133) értelmében a bélyegilletéket az ügyleteket írásban rögzítő konkrét dokumentumokra vetik ki. A bélyegilleték magához a jogi aktushoz kötődik; ezért a felekre van bízva, hogy megegyezzenek abban, hogy melyik fél fizeti meg az illetéket. A gyakorlatban azonban ez azt jelenti, hogy hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések esetében főleg a hitelfelvevő köteles befizetni a vonatkozó bélyegilletéket, mivel a hitelezőnek van felhatalmazása ilyen befizetés kivetésére. A héának az 1642/1986. törvény által a kiadásokat terhelő általános adóként való bevezetése a görög jogrendbe azt eredményezte, hogy a héa felváltott számos bélyegilletéket és forgalmi adót (134).

| (178) | Az 1676/1986. törvény 16. cikke és a 3220/2004. törvény 36. cikke értelmében a hitel- és kölcsönszerződések, illetve ezeknek a Görögországban görög vagy külföldi bankok által nyújtott vagy Görögországhoz valamilyen módon kapcsolódó kiegészítő szerződései mentesülnek a bélyegilleték alól, például ha Görögországban kötötték és/vagy hajtották végre őket, olyan kötelezettségeket foglalnak magukban, amelyek Görögország hajtandók végre, vagy görögországi biztosítékkal kapcsolatosak (területi elv) (135)- Így a meglévő bélyegilleték-kódex szerint a nem bank vállalkozások által nyújtott hitelek bélyegilleték-kötelesek (136), kivéve, ha nincs kapcsolatuk Görögországgal, vagy kötvénykibocsátással nyújtották azokat. A nem bank vállalkozások között átruházott hitelek szintén bélyegilleték-kötelesek (137), ha a kezdeti hitel eredetileg bélyegilleték-köteles volt. |
| --- | --- |

(178)

Az 1676/1986. törvény 16. cikke és a 3220/2004. törvény 36. cikke értelmében a hitel- és kölcsönszerződések, illetve ezeknek a Görögországban görög vagy külföldi bankok által nyújtott vagy Görögországhoz valamilyen módon kapcsolódó kiegészítő szerződései mentesülnek a bélyegilleték alól, például ha Görögországban kötötték és/vagy hajtották végre őket, olyan kötelezettségeket foglalnak magukban, amelyek Görögország hajtandók végre, vagy görögországi biztosítékkal kapcsolatosak (területi elv) (135)- Így a meglévő bélyegilleték-kódex szerint a nem bank vállalkozások által nyújtott hitelek bélyegilleték-kötelesek (136), kivéve, ha nincs kapcsolatuk Görögországgal, vagy kötvénykibocsátással nyújtották azokat. A nem bank vállalkozások között átruházott hitelek szintén bélyegilleték-kötelesek (137), ha a kezdeti hitel eredetileg bélyegilleték-köteles volt.

| (179) | A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilletékre vonatkozó jogszabályok számos mentességet tartalmaznak, különösen a héa-rendszer bevezetése és/vagy a bélyegilleték más adókkal vagy illetékekkel való helyettesítése után. Ezen intézkedés tekintetében azonban a görög bélyegilleték-rendszer marad az általánosan alkalmazandó keret a vizsgált rendelkezés elfogadásakor fennálló állapotában. A mentességek megléte a rendszerben nem azt jelenti, hogy a bélyegilleték-rendszer nem létezik, hanem azt, hogy minden mentességet (138) a saját érdemei szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilletékre vonatkozó jogszabályok számos mentességet tartalmaznak, különösen a héa-rendszer bevezetése és/vagy a bélyegilleték más adókkal vagy illetékekkel való helyettesítése után. Ezen intézkedés tekintetében azonban a görög bélyegilleték-rendszer marad az általánosan alkalmazandó keret a vizsgált rendelkezés elfogadásakor fennálló állapotában. A mentességek megléte a rendszerben nem azt jelenti, hogy a bélyegilleték-rendszer nem létezik, hanem azt, hogy minden mentességet (138) a saját érdemei szerint kell vizsgálni.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (180) | Mivel az általánosan alkalmazandó keret szerint a nem bank társaságokkal kötött hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések, amelyeket Görögországban kötöttek meg és/vagy hajtottak végre, vagy amelyek valamilyen módon kapcsolódnak Görögországhoz (139), bélyegilleték-kötelesek, a PCT-nek normális esetben bélyegilletéket kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért. Ám a vizsgált rendelkezés alapján a PCT-t felmentették a bélyegilleték-fizetés alól, amelyet normális esetben meg kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért. A PCT-t felmentették a bármilyen típusú, nem bank társaságoktól – így különösen az anyavállalatától, a Coscótól – felvett hitelek utáni bélyegilleték-fizetés alól, amelyet normális esetben meg kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért (140). |
| --- | --- |

(180)

Mivel az általánosan alkalmazandó keret szerint a nem bank társaságokkal kötött hitel-, kölcsön- és kiegészítő szerződések, amelyeket Görögországban kötöttek meg és/vagy hajtottak végre, vagy amelyek valamilyen módon kapcsolódnak Görögországhoz (139), bélyegilleték-kötelesek, a PCT-nek normális esetben bélyegilletéket kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért. Ám a vizsgált rendelkezés alapján a PCT-t felmentették a bélyegilleték-fizetés alól, amelyet normális esetben meg kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért. A PCT-t felmentették a bármilyen típusú, nem bank társaságoktól – így különösen az anyavállalatától, a Coscótól – felvett hitelek utáni bélyegilleték-fizetés alól, amelyet normális esetben meg kellene fizetnie az ilyen jellegű jogi aktusokért (140).

| (181) | A PCT így szelektív előnyben részesülne más, hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő vállalkozásokkal szemben. Az előny megegyezik azzal a bélyegilletékkel, amelyet a PCT az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján normális esetben be kellene fizetnie. |
| --- | --- |

(181)

A PCT így szelektív előnyben részesülne más, hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő vállalkozásokkal szemben. Az előny megegyezik azzal a bélyegilletékkel, amelyet a PCT az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján normális esetben be kellene fizetnie.

| (182) | A görög hatóságok és a PCT nem kérdőjelezik meg, hogy ezek a hitelügyletek mentesülnek az alól a bélyegilleték alól, amelyet általában meg kellene fizetni utánuk. Azt állítják azonban, hogy ez a mentesség nagyobb rugalmasságot biztosít a PCT-nek a koncessziós kötelezettségei teljesítéséhez szükséges források biztosításában többletköltségek nélkül, amennyiben a kivételes körülmények ilyen rugalmasságot megkívánnak. Arra is hivatkoznak, hogy a PPA is részesült ebből a mentességből a pireuszi kikötő irányítására vonatkozó koncessziójának keretében. Ezért ezt az intézkedést a görög adórendszerben rejlő általános intézkedés részének kell tekinteni, melynek célja a nagy infrastrukturális projektek finanszírozásának megkönnyítése. |
| --- | --- |

(182)

A görög hatóságok és a PCT nem kérdőjelezik meg, hogy ezek a hitelügyletek mentesülnek az alól a bélyegilleték alól, amelyet általában meg kellene fizetni utánuk. Azt állítják azonban, hogy ez a mentesség nagyobb rugalmasságot biztosít a PCT-nek a koncessziós kötelezettségei teljesítéséhez szükséges források biztosításában többletköltségek nélkül, amennyiben a kivételes körülmények ilyen rugalmasságot megkívánnak. Arra is hivatkoznak, hogy a PPA is részesült ebből a mentességből a pireuszi kikötő irányítására vonatkozó koncessziójának keretében. Ezért ezt az intézkedést a görög adórendszerben rejlő általános intézkedés részének kell tekinteni, melynek célja a nagy infrastrukturális projektek finanszírozásának megkönnyítése.

| (183) | Ahogy azonban más intézkedésekkel kapcsolatban fent már jeleztük, a nagy infrastrukturális projektek finanszírozásának megkönnyítése olyan tényező, amelyet az állami támogatás lehetséges összeegyeztethetőségének vizsgálatakor, és nem az állami támogatás meglétének vizsgálatakor kell figyelembe vennünk. |
| --- | --- |

(183)

Ahogy azonban más intézkedésekkel kapcsolatban fent már jeleztük, a nagy infrastrukturális projektek finanszírozásának megkönnyítése olyan tényező, amelyet az állami támogatás lehetséges összeegyeztethetőségének vizsgálatakor, és nem az állami támogatás meglétének vizsgálatakor kell figyelembe vennünk.

| (184) | Ezen túlmenően a görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy a pireuszi kikötőhöz kapcsolódó beruházások elindításáért a Cosco által a PCT-nek nyújtott két, egyenként [...] millió EUR és 54,8 millió EUR összegű alárendelt hitel az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint nem volt bélyegilleték-köteles, mivel a) Görögországon kívül hajtották végre őket, b) a PCT egy Görögországon kívüli bankban nyitott bankszámlájára utalták őket, c) a PCT egy Görögországon kívüli bankszámlájáról fizette vissza őket átutalással. Ezzel kapcsolatban benyújtották a PCT adóévének szokásos adóellenőrzéséről készült jelentést a mentesség bizonyítására. |
| --- | --- |

(184)

Ezen túlmenően a görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy a pireuszi kikötőhöz kapcsolódó beruházások elindításáért a Cosco által a PCT-nek nyújtott két, egyenként [...] millió EUR és 54,8 millió EUR összegű alárendelt hitel az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint nem volt bélyegilleték-köteles, mivel a) Görögországon kívül hajtották végre őket, b) a PCT egy Görögországon kívüli bankban nyitott bankszámlájára utalták őket, c) a PCT egy Görögországon kívüli bankszámlájáról fizette vissza őket átutalással. Ezzel kapcsolatban benyújtották a PCT adóévének szokásos adóellenőrzéséről készült jelentést a mentesség bizonyítására.

| (185) | A Bizottság először megállapítja, hogy az, hogy a PCT a fenti ügyletek után nem fizetett bélyegilletéket, nem bizonyítja, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján sem fizetne illetéket. A benyújtott adóellenőrzési jelentés kifejezetten a vizsgált rendelkezésre hivatkozik. Ezenfelül a szóban forgó ügyletek tökéletesen megfelelnek egy másik ügyletnek, amelyről az Athéni Másodfokú Közigazgatási Bíróság megállapította (141), hogy megsértette a bélyegilletékről szóló törvény (142) területi elvét. Az említett ügyben a hitelszerződés egy görögországi székhelyű társaság mint hitelfelvevő és egy nem görögországi székhelyű külföldi társaság mint hitelező között jött létre. A szerződést Görögországon kívül írták alá. A hitelező a hitelfelvevő Görögországon kívüli bankszámláján helyezte letétbe a hitelösszeget, és a letétbe helyezés után a külföldi banknak ugyanazon a napon tovább kellett utalnia a hitelösszeget a görögországi hitelfelvevő bankszámlájára. A másodfokú közigazgatási bíróság megállapította, hogy ennek a hitelnek ugyanaz volt a jogi eredménye, mintha Görögországban írták volna alá, és mintha a hitelösszeget közvetlenül Görögországba utalták volna külföldi bank közvetítése nélkül, ezért az bélyegilleték-köteles. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság először megállapítja, hogy az, hogy a PCT a fenti ügyletek után nem fizetett bélyegilletéket, nem bizonyítja, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján sem fizetne illetéket. A benyújtott adóellenőrzési jelentés kifejezetten a vizsgált rendelkezésre hivatkozik. Ezenfelül a szóban forgó ügyletek tökéletesen megfelelnek egy másik ügyletnek, amelyről az Athéni Másodfokú Közigazgatási Bíróság megállapította (141), hogy megsértette a bélyegilletékről szóló törvény (142) területi elvét. Az említett ügyben a hitelszerződés egy görögországi székhelyű társaság mint hitelfelvevő és egy nem görögországi székhelyű külföldi társaság mint hitelező között jött létre. A szerződést Görögországon kívül írták alá. A hitelező a hitelfelvevő Görögországon kívüli bankszámláján helyezte letétbe a hitelösszeget, és a letétbe helyezés után a külföldi banknak ugyanazon a napon tovább kellett utalnia a hitelösszeget a görögországi hitelfelvevő bankszámlájára. A másodfokú közigazgatási bíróság megállapította, hogy ennek a hitelnek ugyanaz volt a jogi eredménye, mintha Görögországban írták volna alá, és mintha a hitelösszeget közvetlenül Görögországba utalták volna külföldi bank közvetítése nélkül, ezért az bélyegilleték-köteles.

| (186) | Ugyanez a forgatókönyv érvényes a Cosco által a PCT-nek nyújtott hitelekre is. E szerint a hitelszerződést Görögországon kívül írták alá, a hitelösszeget a PCT luxemburgi HSBC-nél vezetett bankszámlájára utalták 2009. április 21-én, és 2009. április 22-én továbbutalták a PCT pireuszi HSBC-nél vezetett számlájára. A görög hatóságok beadványai szerint a PCT 50 millió EUR + héa összeget bankgarancia-levélként használt fel, amelyet a hitelszerződés hatálybalépéséért a PPA-nak kellett nyújtania (143). Így a fenti ügyben érintett hitelszerződés ténybeli körülményei megegyeznek a Cosco és a PCT közötti hitelszerződések körülményeivel. Habár a hitelszerződést Görögországon kívül kötötték meg és Görögországon kívüli bankban helyezték letétbe, ezután átutalták a PCT görögországi számlájára, hogy a PCT a koncessziós szerződésének céljaira használhassa fel Görögországban. Így a bélyegilletékről szóló törvény 8. cikkében foglalt területi elv görög bíróságok szerinti értelmezése alapján a szóban forgó hitelszerződések az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint bélyegilleték-kötelesek lettek volna. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a PCT e rendelkezésnek köszönhetően már részesült konkrét pénzügyi előnyben, amely rendelkezés nem az általánosan alkalmazandó jogszabályok alkalmazásának, hanem az azoktól való eltérésnek minősül. |
| --- | --- |

(186)

Ugyanez a forgatókönyv érvényes a Cosco által a PCT-nek nyújtott hitelekre is. E szerint a hitelszerződést Görögországon kívül írták alá, a hitelösszeget a PCT luxemburgi HSBC-nél vezetett bankszámlájára utalták 2009. április 21-én, és 2009. április 22-én továbbutalták a PCT pireuszi HSBC-nél vezetett számlájára. A görög hatóságok beadványai szerint a PCT 50 millió EUR + héa összeget bankgarancia-levélként használt fel, amelyet a hitelszerződés hatálybalépéséért a PPA-nak kellett nyújtania (143). Így a fenti ügyben érintett hitelszerződés ténybeli körülményei megegyeznek a Cosco és a PCT közötti hitelszerződések körülményeivel. Habár a hitelszerződést Görögországon kívül kötötték meg és Görögországon kívüli bankban helyezték letétbe, ezután átutalták a PCT görögországi számlájára, hogy a PCT a koncessziós szerződésének céljaira használhassa fel Görögországban. Így a bélyegilletékről szóló törvény 8. cikkében foglalt területi elv görög bíróságok szerinti értelmezése alapján a szóban forgó hitelszerződések az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint bélyegilleték-kötelesek lettek volna. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a PCT e rendelkezésnek köszönhetően már részesült konkrét pénzügyi előnyben, amely rendelkezés nem az általánosan alkalmazandó jogszabályok alkalmazásának, hanem az azoktól való eltérésnek minősül.

| (187) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy ez a bírósági határozat nem vonatkozik a PCT esetére, mert ennek az ügynek a ténybeli körülményei eltérnek a PCT hitelszerződéseinek körülményeitől. Azt állítják, hogy a PCT ezeket a hitelösszegeket Görögországon kívül is felhasználhatta volna a saját céljaira. Ezenfelül hozzáteszik, hogy a határozat ellen fellebbezést nyújtottak be a görög Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz, és a görög kormány egy értelmező körlevelet (144) alkalmaz e célból, mely szerint az ilyen ügyletek után nem kell bélyegilletéket fizetni. A körlevél általános érvényű és a kormány számára kötelező erejű. Így a két ügylet utáni bélyegilleték meg nem fizetése nem tekinthető az általánosan alkalmazandó jogszabályok alóli eltérésnek. |
| --- | --- |

(187)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy ez a bírósági határozat nem vonatkozik a PCT esetére, mert ennek az ügynek a ténybeli körülményei eltérnek a PCT hitelszerződéseinek körülményeitől. Azt állítják, hogy a PCT ezeket a hitelösszegeket Görögországon kívül is felhasználhatta volna a saját céljaira. Ezenfelül hozzáteszik, hogy a határozat ellen fellebbezést nyújtottak be a görög Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz, és a görög kormány egy értelmező körlevelet (144) alkalmaz e célból, mely szerint az ilyen ügyletek után nem kell bélyegilletéket fizetni. A körlevél általános érvényű és a kormány számára kötelező erejű. Így a két ügylet utáni bélyegilleték meg nem fizetése nem tekinthető az általánosan alkalmazandó jogszabályok alóli eltérésnek.

| (188) | A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilletékről szóló törvény alkalmazásáról szóló értelmező körlevél nem tekinthető a bírósági határozatoknál magasabb rendűnek. Az, hogy az Athéni Másodfokú Közigazgatási Bíróság határozata ellen fellebbeztek, azt sem jelenti, hogy a határozat nem alkalmazható. Ezenfelül a területi elvnek a fent ismertetett, görög bíróságok általi értelmezése (145) összhangban van az említett határozattal. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PCT hitelszerződéseivel kapcsolatos tények azonosak, ezért megállapítható, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályok görög bíróságok szerinti értelmezése alapján a PCT-nek meg kellene fizetnie a vonatkozó bélyegilletéket. Ezen értelmezés szerint a vizsgált rendelkezés egyértelműen szelektív előnyben részesíti a PCT-t. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilletékről szóló törvény alkalmazásáról szóló értelmező körlevél nem tekinthető a bírósági határozatoknál magasabb rendűnek. Az, hogy az Athéni Másodfokú Közigazgatási Bíróság határozata ellen fellebbeztek, azt sem jelenti, hogy a határozat nem alkalmazható. Ezenfelül a területi elvnek a fent ismertetett, görög bíróságok általi értelmezése (145) összhangban van az említett határozattal. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PCT hitelszerződéseivel kapcsolatos tények azonosak, ezért megállapítható, hogy az általánosan alkalmazandó jogszabályok görög bíróságok szerinti értelmezése alapján a PCT-nek meg kellene fizetnie a vonatkozó bélyegilletéket. Ezen értelmezés szerint a vizsgált rendelkezés egyértelműen szelektív előnyben részesíti a PCT-t.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (189) | A görög hatóságok azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető a bélyegilleték fokozatos megszüntetésének általános felépítésével, ahol a jogalkotó dönti el, hogy a bélyegilleték alóli mentesség megfelelő mechanizmus-e annak biztosítására, hogy az objektíven különböző helyzeteket adózási célból eltérő módon kezeljék. Ezért ez a mentesség minden állami infrastrukturális projektet végrehajtó vállalkozásra vonatkozik. A sajátos jellemzőiket célzó mechanizmusként arányos is, mivel nem veszélyezteti a bélyegilletékből származó bevételt, mert számos más, a bélyegilleték alól szintén mentesülő alternatív ügyletfajta elérhető az ilyen vállalkozások számára minden esetben. |
| --- | --- |

(189)

A görög hatóságok azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető a bélyegilleték fokozatos megszüntetésének általános felépítésével, ahol a jogalkotó dönti el, hogy a bélyegilleték alóli mentesség megfelelő mechanizmus-e annak biztosítására, hogy az objektíven különböző helyzeteket adózási célból eltérő módon kezeljék. Ezért ez a mentesség minden állami infrastrukturális projektet végrehajtó vállalkozásra vonatkozik. A sajátos jellemzőiket célzó mechanizmusként arányos is, mivel nem veszélyezteti a bélyegilletékből származó bevételt, mert számos más, a bélyegilleték alól szintén mentesülő alternatív ügyletfajta elérhető az ilyen vállalkozások számára minden esetben.

| (190) | A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilleték fokozatos megszüntetése nem alkalmazható a bélyegilleték-rendszer intézkedést igazoló elveként, mert a megszüntetést kizárólag valamennyi hitelszerződésre, és nem csak a PCT szerződéseire lehet előirányozni. Az állami infrastrukturális projektek sajátos jellemzőit illetően a Bizottság az ennek a határozatnak a (98)–(100) preambulumbekezdésében foglalt elemzésére hivatkozik. Így a Bizottság megállapítja, hogy a görög hatóságok és a PCT nem bizonyította sikerrel, hogy ezt a szelektív intézkedést az adórendszer indokolja. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság megállapítja, hogy a bélyegilleték fokozatos megszüntetése nem alkalmazható a bélyegilleték-rendszer intézkedést igazoló elveként, mert a megszüntetést kizárólag valamennyi hitelszerződésre, és nem csak a PCT szerződéseire lehet előirányozni. Az állami infrastrukturális projektek sajátos jellemzőit illetően a Bizottság az ennek a határozatnak a (98)–(100) preambulumbekezdésében foglalt elemzésére hivatkozik. Így a Bizottság megállapítja, hogy a görög hatóságok és a PCT nem bizonyította sikerrel, hogy ezt a szelektív intézkedést az adórendszer indokolja.

5.3.6.   A hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződésekre vonatkozó bélyegilleték-mentesség (2. cikk (9) bekezdés)

| (191) | A bélyegilletékről szóló meglévő törvény értelmében a nem bank vállalkozások között átruházott hitelek bélyegilleték-kötelesek (146), ha a kezdeti hitel eredetileg bélyegilleték-köteles volt. |
| --- | --- |

(191)

A bélyegilletékről szóló meglévő törvény értelmében a nem bank vállalkozások között átruházott hitelek bélyegilleték-kötelesek (146), ha a kezdeti hitel eredetileg bélyegilleték-köteles volt.

| (192) | A Bizottság úgy véli, hogy a fenti 2. cikk (9) bekezdésében foglalt rendelkezés közvetlen előnyt nyújt a PCT hitelezői – köztük a Cosco anyavállalat – javára. Ez az előny megegyezik annak a bélyegilletéknek az összegével, amelyet a PCT hitelezőinek az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján általában meg kellene fizetniük a PCT-vel megkötött koncessziós szerződéshez kapcsolódó hitel átruházásakor. Ez a rendelkezés a PCT-nek nyújtott közvetett előnyt is tartalmaz oly mértékben, amennyire a rendelkezés megkönnyítheti a PCT számára a hitelhez jutást. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság úgy véli, hogy a fenti 2. cikk (9) bekezdésében foglalt rendelkezés közvetlen előnyt nyújt a PCT hitelezői – köztük a Cosco anyavállalat – javára. Ez az előny megegyezik annak a bélyegilletéknek az összegével, amelyet a PCT hitelezőinek az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján általában meg kellene fizetniük a PCT-vel megkötött koncessziós szerződéshez kapcsolódó hitel átruházásakor. Ez a rendelkezés a PCT-nek nyújtott közvetett előnyt is tartalmaz oly mértékben, amennyire a rendelkezés megkönnyítheti a PCT számára a hitelhez jutást.

| (193) | A görög hatóságok szerint a Cosco kétszer nyújtott hitelt a PCT-nek 2009-ben, amelyet a PCT a görög hatóságok és a PCT szerint 2011-ben fizetett vissza. A vizsgált rendelkezésnek köszönhetően a Cosco – a PCT anyavállalata – is mentesülhetne a bélyegilleték alól, ha más vállalkozásokra ruházza át ezeket a hiteleket. A görög hatóságok és a PCT szerint a PCT már visszafizette ezeket a hiteleket. A Bizottság ennek alapján nem talált arra utaló jelet, hogy történt ilyen átruházás. Ez a rendelkezés azonban szelektív előnyt biztosíthat a Coscónak vagy a PCT más hitelezőinek. |
| --- | --- |

(193)

A görög hatóságok szerint a Cosco kétszer nyújtott hitelt a PCT-nek 2009-ben, amelyet a PCT a görög hatóságok és a PCT szerint 2011-ben fizetett vissza. A vizsgált rendelkezésnek köszönhetően a Cosco – a PCT anyavállalata – is mentesülhetne a bélyegilleték alól, ha más vállalkozásokra ruházza át ezeket a hiteleket. A görög hatóságok és a PCT szerint a PCT már visszafizette ezeket a hiteleket. A Bizottság ennek alapján nem talált arra utaló jelet, hogy történt ilyen átruházás. Ez a rendelkezés azonban szelektív előnyt biztosíthat a Coscónak vagy a PCT más hitelezőinek.

| (194) | A görög hatóságok és a PCT által a bélyegilleték alól való mentességről benyújtott érvelés megegyezik a PCT javára nyújtott hitelek esetében felmerülő bélyegilleték alól való mentességgel. Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a másik mentességgel kapcsolatban kifejtett érvelése erre az intézkedésre is vonatkozik. Ezért ez az intézkedés szelektív, és nem indokolható a rendszer logikájával vagy belső felépítésével. |
| --- | --- |

(194)

A görög hatóságok és a PCT által a bélyegilleték alól való mentességről benyújtott érvelés megegyezik a PCT javára nyújtott hitelek esetében felmerülő bélyegilleték alól való mentességgel. Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a másik mentességgel kapcsolatban kifejtett érvelése erre az intézkedésre is vonatkozik. Ezért ez az intézkedés szelektív, és nem indokolható a rendszer logikájával vagy belső felépítésével.

5.3.7.   Illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen ellentételezés után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik (2. cikk (10) bekezdés)

Viszonyítási rendszer

| (195) | Ezen intézkedést illetően Görögországban a polgári vagy kereskedelmi jogi aktusokra alkalmazható bélyegilleték-rendszer a viszonyítási rendszer. Az erre a rendszerre irányadó szabályokat az ennek a határozatnak a (177) és (179) preambulumbekezdése már tartalmazza. A bélyegilletékre vonatkozó szabályok értelmében a bélyegilletéket azokkal a jogi dokumentumokkal kapcsolatban vetik ki, amelyekhez kapcsolódnak, és nem azokkal a konkrét adóalanyokkal kapcsolatban, akik aláírják a szerződéseket. A 44/1987. miniszteri körlevél (147) alapján – amely a héa-rendszerrel bevezetett változások utáni bélyegilletékre vonatkozó rendelkezéseket – a héa-köteles szerződések, jogi aktusok vagy ügyletek nem bélyegilleték-kötelesek. |
| --- | --- |

(195)

Ezen intézkedést illetően Görögországban a polgári vagy kereskedelmi jogi aktusokra alkalmazható bélyegilleték-rendszer a viszonyítási rendszer. Az erre a rendszerre irányadó szabályokat az ennek a határozatnak a (177) és (179) preambulumbekezdése már tartalmazza. A bélyegilletékre vonatkozó szabályok értelmében a bélyegilletéket azokkal a jogi dokumentumokkal kapcsolatban vetik ki, amelyekhez kapcsolódnak, és nem azokkal a konkrét adóalanyokkal kapcsolatban, akik aláírják a szerződéseket. A 44/1987. miniszteri körlevél (147) alapján – amely a héa-rendszerrel bevezetett változások utáni bélyegilletékre vonatkozó rendelkezéseket – a héa-köteles szerződések, jogi aktusok vagy ügyletek nem bélyegilleték-kötelesek.

| (196) | Ezenkívül az általánosan alkalmazandó jogszabályoknak az illetékes görög adóhatóságok általi értelmezése és végrehajtása értelmében az ellentételezés kifizetése nem tartozik a héa hatálya alá, ezért bélyegilleték-köteles (148). |
| --- | --- |

(196)

Ezenkívül az általánosan alkalmazandó jogszabályoknak az illetékes görög adóhatóságok általi értelmezése és végrehajtása értelmében az ellentételezés kifizetése nem tartozik a héa hatálya alá, ezért bélyegilleték-köteles (148).

| (197) | A körlevél szerint a héa-köteles – és így a bélyegilleték alól mentesülő – szerződésekhez kapcsolódó kiegészítő megállapodások (biztosíték, garancia, jelzálog, büntetőjogi záradék vagy bármely más biztosíték) hatályba léptetése nem tartozik az arányos bélyegilleték hatálya alá. Ám ha a fő szerződés héa-köteles vagy állandó (és nem arányos) bélyegilleték megfizetésére köteles, a szerződés egyik kiegészítő megállapodásának hatályba léptetése után állandó bélyegilletéket kell fizetni. |
| --- | --- |

(197)

A körlevél szerint a héa-köteles – és így a bélyegilleték alól mentesülő – szerződésekhez kapcsolódó kiegészítő megállapodások (biztosíték, garancia, jelzálog, büntetőjogi záradék vagy bármely más biztosíték) hatályba léptetése nem tartozik az arányos bélyegilleték hatálya alá. Ám ha a fő szerződés héa-köteles vagy állandó (és nem arányos) bélyegilleték megfizetésére köteles, a szerződés egyik kiegészítő megállapodásának hatályba léptetése után állandó bélyegilletéket kell fizetni.

| (198) | Végül a más típusú ellentételezés fizetése – például kártérítés vagy a nemzetközi szerződésszegés – szintén bélyegilleték-köteles. |
| --- | --- |

(198)

Végül a más típusú ellentételezés fizetése – például kártérítés vagy a nemzetközi szerződésszegés – szintén bélyegilleték-köteles.

| (199) | A görög hatóságok jelezték, hogy a bélyegilletékről szóló görög törvény rendelkezései szerint a Görögországban kártérítésként fizetett ellentételezésre 3,6 %-os bélyegilletéket rónak ki. A szerződésekben előforduló felelősség alóli mentesítő záradék szerinti ellentételezés után 2,4 %-os bélyegilleték fizetendő. |
| --- | --- |

(199)

A görög hatóságok jelezték, hogy a bélyegilletékről szóló görög törvény rendelkezései szerint a Görögországban kártérítésként fizetett ellentételezésre 3,6 %-os bélyegilletéket rónak ki. A szerződésekben előforduló felelősség alóli mentesítő záradék szerinti ellentételezés után 2,4 %-os bélyegilleték fizetendő.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (200) | A megerősítő törvény 2. cikkének (10) bekezdése előirányozta, hogy bármely ellentételezés, amelyet a PPA a PCT-nek fizet a héa-törvény hatályán kívül eső koncessziós szerződés értelmében, mentesül a bélyegilleték megfizetése alól. |
| --- | --- |

(200)

A megerősítő törvény 2. cikkének (10) bekezdése előirányozta, hogy bármely ellentételezés, amelyet a PPA a PCT-nek fizet a héa-törvény hatályán kívül eső koncessziós szerződés értelmében, mentesül a bélyegilleték megfizetése alól.

| (201) | Mivel az általánosan alkalmazandó keret értelmében a bélyegilletéket a jogi dokumentumokra, és nem konkrétan az ügylet feleire vetik ki, és mivel a PPA a törvény (149) értelmében mentes volt a bélyegilleték megfizetése alól a megerősítő törvény elfogadásakor, minden esetben, amikor a PPA nevében a koncessziós szerződéssel kapcsolatban kifizetett valamilyen ellentételezés a héa-törvény hatályán kívül esne és bélyegilleték-köteles lenne, a PCT-nek kellene ezt megfizetnie az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján. Különösen e rendelkezésnek köszönhetően a PCT mentesülne az állandó bélyegilleték megfizetése alól, ha hatályba léptetik a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékát, valamikor akkor, ha a PPA a koncessziós szerződéshez kapcsolódó károkozás vagy a koncessziós szerződés megszegése esetén kártérítést fizetne. Ezen túlmenően, ahogy a görög hatóságok és a kedvezményezett is jelzik, mivel a PPA akkoriban a munkavégzésnek harmadik felek által a nevében történő elvégzéséhez kapcsolódó ügyletek tekintetében mentesült a bélyegilleték megfizetése alól, e rendelkezés miatt a PCT is mentesülne a PPA-val kötött bélyegilleték-köteles megállapodásaiból eredő bélyegilleték megfizetése alól. Így a szóban forgó mentesség hatása, hogy felmenti a PCT-t ilyen esetekben a bélyegilleték megfizetése alól, ami egyértelműen szelektív előnyt jelent a PCT számára. |
| --- | --- |

(201)

Mivel az általánosan alkalmazandó keret értelmében a bélyegilletéket a jogi dokumentumokra, és nem konkrétan az ügylet feleire vetik ki, és mivel a PPA a törvény (149) értelmében mentes volt a bélyegilleték megfizetése alól a megerősítő törvény elfogadásakor, minden esetben, amikor a PPA nevében a koncessziós szerződéssel kapcsolatban kifizetett valamilyen ellentételezés a héa-törvény hatályán kívül esne és bélyegilleték-köteles lenne, a PCT-nek kellene ezt megfizetnie az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján. Különösen e rendelkezésnek köszönhetően a PCT mentesülne az állandó bélyegilleték megfizetése alól, ha hatályba léptetik a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékát, valamikor akkor, ha a PPA a koncessziós szerződéshez kapcsolódó károkozás vagy a koncessziós szerződés megszegése esetén kártérítést fizetne. Ezen túlmenően, ahogy a görög hatóságok és a kedvezményezett is jelzik, mivel a PPA akkoriban a munkavégzésnek harmadik felek által a nevében történő elvégzéséhez kapcsolódó ügyletek tekintetében mentesült a bélyegilleték megfizetése alól, e rendelkezés miatt a PCT is mentesülne a PPA-val kötött bélyegilleték-köteles megállapodásaiból eredő bélyegilleték megfizetése alól. Így a szóban forgó mentesség hatása, hogy felmenti a PCT-t ilyen esetekben a bélyegilleték megfizetése alól, ami egyértelműen szelektív előnyt jelent a PCT számára.

| (202) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ahol okozati összefüggés áll fenn az ellentételezés kifizetése és a benne foglalt felelősség alóli mentesítő záradék („büntetőjogi záradék”) értelmében a héa-rendszer hatálya alá tartozó szerződés között, az ellentételezés illetékmentes. Ennek az az oka, hogy az ilyen mentesítő záradékot kiegészítő megállapodásnak tekintik, amely mentesül a bélyegilleték-fizetés alól, ha a fő megállapodás héa-köteles. Mivel a koncessziós szerződés héa-köteles, a koncessziós szerződésben foglalt büntetőjogi záradék szerinti bármilyen fizetés mentesül a bélyegilleték alól az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint. |
| --- | --- |

(202)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ahol okozati összefüggés áll fenn az ellentételezés kifizetése és a benne foglalt felelősség alóli mentesítő záradék („büntetőjogi záradék”) értelmében a héa-rendszer hatálya alá tartozó szerződés között, az ellentételezés illetékmentes. Ennek az az oka, hogy az ilyen mentesítő záradékot kiegészítő megállapodásnak tekintik, amely mentesül a bélyegilleték-fizetés alól, ha a fő megállapodás héa-köteles. Mivel a koncessziós szerződés héa-köteles, a koncessziós szerződésben foglalt büntetőjogi záradék szerinti bármilyen fizetés mentesül a bélyegilleték alól az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint.

| (203) | A Bizottság megállapítja, hogy az általánosan alkalmazandó keret értelmében valóban semmilyen arányos bélyegilletéket nem rónak ki a héa-köteles szerződések büntetőjogi záradékának hatályba léptetésére. Ilyen esetekben azonban állandó bélyegilletéket rónak ki a görög hatóságok által említett körlevél alapján. Ezért ha a PPA-nak kártérítést kellene fizetnie a koncessziós szerződés büntetőjogi záradékának hatályba léptetése miatt, a vizsgált rendelkezés értelmében a PCT-nek nem kellene megfizetnie az alkalmazandó állandó bélyegilletéket. Ezért a rendelkezés szelektív előnyt nyújtott a PCT részére. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság megállapítja, hogy az általánosan alkalmazandó keret értelmében valóban semmilyen arányos bélyegilletéket nem rónak ki a héa-köteles szerződések büntetőjogi záradékának hatályba léptetésére. Ilyen esetekben azonban állandó bélyegilletéket rónak ki a görög hatóságok által említett körlevél alapján. Ezért ha a PPA-nak kártérítést kellene fizetnie a koncessziós szerződés büntetőjogi záradékának hatályba léptetése miatt, a vizsgált rendelkezés értelmében a PCT-nek nem kellene megfizetnie az alkalmazandó állandó bélyegilletéket. Ezért a rendelkezés szelektív előnyt nyújtott a PCT részére.

| (204) | A görög hatóságok és a PCT hozzáteszik, hogy más típusú ellentételezés fizetése – például kártérítés vagy nemzetközi szerződésszegés – bélyegilleték-köteles. A 2. cikk (10) bekezdése e tekintetben egy mentességet vezet be az ilyen típusú ellentételezésekhez kapcsolódóan. Véleményük szerint azonban ez a mentesség az általános rendszer része, amelynek célja az állami infrastrukturális koncessziók eltérő jellemzőinek/sajátosságainak objektív kezelése. Így nem merül fel valódi differenciálás vagy szelektivitás e tekintetben. |
| --- | --- |

(204)

A görög hatóságok és a PCT hozzáteszik, hogy más típusú ellentételezés fizetése – például kártérítés vagy nemzetközi szerződésszegés – bélyegilleték-köteles. A 2. cikk (10) bekezdése e tekintetben egy mentességet vezet be az ilyen típusú ellentételezésekhez kapcsolódóan. Véleményük szerint azonban ez a mentesség az általános rendszer része, amelynek célja az állami infrastrukturális koncessziók eltérő jellemzőinek/sajátosságainak objektív kezelése. Így nem merül fel valódi differenciálás vagy szelektivitás e tekintetben.

| (205) | A Bizottság megállapítja, hogy a görög hatóságok és a PCT megerősítik a megállapítását, mely szerint az olyan esetekben, amikor a PPA fizetne kártérítést a PCT-nek a koncessziós szerződéshez kapcsolatos károkozás és/vagy a szerződés megszegése miatt, a PCT a vizsgált rendelkezés értelmében nem fizetné meg az általa a szokásos esetben fizetendő bélyegilletéket. Ezért ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT számára, amely megegyezik az általa ilyen körülmények között elviekben fizetendő illetékkel, és amelynek a megfizetése alól felmentették. Az állami infrastrukturális projektekre jellemző általános felépítéshez kapcsolódó érvelést illetően a Bizottság az ennek a határozatnak a (92)–(97) és (107) preambulumbekezdésében foglalt elemzésére hivatkozik. A Bizottság tehát úgy véli, hogy az állami infrastrukturális projektekért felelős társaságokra vonatkozó intézkedés csak a vállalkozások egy bizonyos kategóriájára alkalmazható, akkor az szelektív. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság megállapítja, hogy a görög hatóságok és a PCT megerősítik a megállapítását, mely szerint az olyan esetekben, amikor a PPA fizetne kártérítést a PCT-nek a koncessziós szerződéshez kapcsolatos károkozás és/vagy a szerződés megszegése miatt, a PCT a vizsgált rendelkezés értelmében nem fizetné meg az általa a szokásos esetben fizetendő bélyegilletéket. Ezért ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT számára, amely megegyezik az általa ilyen körülmények között elviekben fizetendő illetékkel, és amelynek a megfizetése alól felmentették. Az állami infrastrukturális projektekre jellemző általános felépítéshez kapcsolódó érvelést illetően a Bizottság az ennek a határozatnak a (92)–(97) és (107) preambulumbekezdésében foglalt elemzésére hivatkozik. A Bizottság tehát úgy véli, hogy az állami infrastrukturális projektekért felelős társaságokra vonatkozó intézkedés csak a vállalkozások egy bizonyos kategóriájára alkalmazható, akkor az szelektív.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (206) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető a bélyegilleték fokozatos megszüntetésének általános felépítésével és az egyenlőség elvével, mivel ez képviseli azt a mechanizmust, amely biztosítja, hogy az állami infrastrukturális projektek sajátos jellemzőit adózási célból megfelelően kezeljék. A Bizottság nem tudja elfogadni, hogy ezek a „célkitűzések” indokolják a szóban forgó intézkedést, és a PCT hiteleinek bélyegilleték-mentességére vonatkozó, a fenti (189)–(190) preambulumbekezdésben foglalt elemzésekre hivatkozik. |
| --- | --- |

(206)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető a bélyegilleték fokozatos megszüntetésének általános felépítésével és az egyenlőség elvével, mivel ez képviseli azt a mechanizmust, amely biztosítja, hogy az állami infrastrukturális projektek sajátos jellemzőit adózási célból megfelelően kezeljék. A Bizottság nem tudja elfogadni, hogy ezek a „célkitűzések” indokolják a szóban forgó intézkedést, és a PCT hiteleinek bélyegilleték-mentességére vonatkozó, a fenti (189)–(190) preambulumbekezdésben foglalt elemzésekre hivatkozik.

| (207) | Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető az egyenlőség elvével. Különösen a mentesség hiányában és mivel a PPA a megerősítő törvény elfogadásakor a munkavégzésnek mások által a nevében történő elvégzéséhez kapcsolódó ügyletek tekintetében mentesült a bélyegilleték megfizetése alól, a PCT-nek kellene megfizetnie a bélyegilletéket, amikor az a PPA-val kötött megállapodásaiból következne. |
| --- | --- |

(207)

Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ez a mentesség összeegyeztethető az egyenlőség elvével. Különösen a mentesség hiányában és mivel a PPA a megerősítő törvény elfogadásakor a munkavégzésnek mások által a nevében történő elvégzéséhez kapcsolódó ügyletek tekintetében mentesült a bélyegilleték megfizetése alól, a PCT-nek kellene megfizetnie a bélyegilletéket, amikor az a PPA-val kötött megállapodásaiból következne.

| (208) | Ahogy azonban már az eljárás megindításáról szóló határozat (150) is kiemeli, az, hogy a PPA mentesülhet a bélyegilleték alól, nem jelenti azt, hogy a PCT javára nyújtott mentességet indokolja az adórendszer jellege. |
| --- | --- |

(208)

Ahogy azonban már az eljárás megindításáról szóló határozat (150) is kiemeli, az, hogy a PPA mentesülhet a bélyegilleték alól, nem jelenti azt, hogy a PCT javára nyújtott mentességet indokolja az adórendszer jellege.

| (209) | A Bizottság megállapítja, hogy a 4152/2013. törvény eltörölte ezt a rendelkezést. Így a PCT javára nyújtott szelektív előny csak a múltra vonatkozik. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság megállapítja, hogy a 4152/2013. törvény eltörölte ezt a rendelkezést. Így a PCT javára nyújtott szelektív előny csak a múltra vonatkozik.

5.3.8.   A PCT jelentkezése után a koncessziós szerződés beruházásaira a 2687/1953. törvényerejű rendelet által biztosított védelem (3. cikk)

A törvényerejű rendelet és a benne foglalt intézkedések ismertetése

a)   Eljárás

| (210) | A 2687/1953. törvényerejű rendelet lehetővé teszi a görög kormány számára, hogy bármely társaságnak egyedi védelmi rendszert biztosítson, amelyik az „eredményes beruházások” érdekében külföldi tőkét hoz az országba. Ahhoz, hogy egy társaság részesült ennek a rendszernek az előnyeiben, jelentkeznie kell a Nemzetgazdasági Minisztériumban. A társaság jelentkezése után egy speciális bizottság véleményt tesz közzé az alábbiak vizsgálata után:






  — | a beruházás „eredményes-e”, vagyis a nemzeti termelés fejlesztését célozza-e vagy hozzájárul-e az ország gazdasági fejlődéséhez, |
| --- | --- | --- |

(210)

A 2687/1953. törvényerejű rendelet lehetővé teszi a görög kormány számára, hogy bármely társaságnak egyedi védelmi rendszert biztosítson, amelyik az „eredményes beruházások” érdekében külföldi tőkét hoz az országba. Ahhoz, hogy egy társaság részesült ennek a rendszernek az előnyeiben, jelentkeznie kell a Nemzetgazdasági Minisztériumban. A társaság jelentkezése után egy speciális bizottság véleményt tesz közzé az alábbiak vizsgálata után:

—

a beruházás „eredményes-e”, vagyis a nemzeti termelés fejlesztését célozza-e vagy hozzájárul-e az ország gazdasági fejlődéséhez,

| — | külföldi tőkéhez kapcsolódik-e, ideértve bármilyen természetű tőkét, vagyis külföldi valutát, berendezést és anyagokat, találmányokat, technológiai módszereket, valamint védjegyeket, |
| --- | --- |

—

külföldi tőkéhez kapcsolódik-e, ideértve bármilyen természetű tőkét, vagyis külföldi valutát, berendezést és anyagokat, találmányokat, technológiai módszereket, valamint védjegyeket,

| — | a külföldi tőke importálásának „haszna”; e konkrét pontra vonatkozóan a rendelet nem tartalmaz meghatározást vagy teljesítendő kritériumokat, így ez a nemzeti kormány mérlegelésére van bízva. |
| --- | --- |

—

a külföldi tőke importálásának „haszna”; e konkrét pontra vonatkozóan a rendelet nem tartalmaz meghatározást vagy teljesítendő kritériumokat, így ez a nemzeti kormány mérlegelésére van bízva.

| (211) | A véleményt követően a felelős miniszter – a beruházás fontosságától függően – visszavonhatatlan köztársasági elnöki rendeletet terjeszt elő vagy elfogad egy, a külföldi tőke importálását a benne foglalt körülmények között jóváhagyó, továbbá visszavonhatatlan előnyös rendszert odaítélő miniszteri határozatot (151). |
| --- | --- |

(211)

A véleményt követően a felelős miniszter – a beruházás fontosságától függően – visszavonhatatlan köztársasági elnöki rendeletet terjeszt elő vagy elfogad egy, a külföldi tőke importálását a benne foglalt körülmények között jóváhagyó, továbbá visszavonhatatlan előnyös rendszert odaítélő miniszteri határozatot (151).

b)   Biztosítható előjogok

| (212) | A konkrét társaságokra vonatkozóan elfogadható köztársasági elnöki rendelet/miniszteri határozat az alábbi adóügyi „könnyítéseket” biztosítja (152):






  — | a nyereségre alkalmazható adókulcs befagyasztása legfeljebb 10 évre vagy alacsonyabb adókulcs alkalmazása (153), |
| --- | --- | --- |

(212)

A konkrét társaságokra vonatkozóan elfogadható köztársasági elnöki rendelet/miniszteri határozat az alábbi adóügyi „könnyítéseket” biztosítja (152):

—

a nyereségre alkalmazható adókulcs befagyasztása legfeljebb 10 évre vagy alacsonyabb adókulcs alkalmazása (153),

| — | az importált gépekre stb. vonatkozó vám vagy illeték csökkentése vagy eltörlése legfeljebb 10 évre, |
| --- | --- |

—

az importált gépekre stb. vonatkozó vám vagy illeték csökkentése vagy eltörlése legfeljebb 10 évre,

| — | alacsonyabb adókulcs vagy a helyi hatóságok vagy kikötői hatóságok által kivetett összes adó alóli mentesség legfeljebb 10 évre, |
| --- | --- |

—

alacsonyabb adókulcs vagy a helyi hatóságok vagy kikötői hatóságok által kivetett összes adó alóli mentesség legfeljebb 10 évre,

| — | az importált tőkéhez vagy az ezzel kapcsolatos szerződések megkötéséhez kapcsolódóan a jelzálog bejegyzéséhez vagy biztosítékként nyújtott zálog létrehozásával kapcsolatos bármilyen illeték és jogdíj csökkentése vagy eltörlése, |
| --- | --- |

—

az importált tőkéhez vagy az ezzel kapcsolatos szerződések megkötéséhez kapcsolódóan a jelzálog bejegyzéséhez vagy biztosítékként nyújtott zálog létrehozásával kapcsolatos bármilyen illeték és jogdíj csökkentése vagy eltörlése,

| — | exportkorlátozások és -adók tilalma, |
| --- | --- |

—

exportkorlátozások és -adók tilalma,

| — | visszamenőleges adókivetés tilalma, |
| --- | --- |

—

visszamenőleges adókivetés tilalma,

| — | a kedvezményezett társaság eszközeinek az állam javára történő kényszerkisajátításának tilalma, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett társaság eszközeinek az állam javára történő kényszerkisajátításának tilalma,

| — | a védelem alatt álló vállalkozások eszközei lefoglalásának tilalma, |
| --- | --- |

—

a védelem alatt álló vállalkozások eszközei lefoglalásának tilalma,

| — | külföldi állampolgárok műszaki és adminisztratív alkalmazottként való toborzása és a munkabérük exportálásának engedélyezése valutában, |
| --- | --- |

—

külföldi állampolgárok műszaki és adminisztratív alkalmazottként való toborzása és a munkabérük exportálásának engedélyezése valutában,

| — | a hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésének engedélyezése (az éves importált tőke legfeljebb 10 %-áig); a nyereségek halmozott exportja (az importált és hazatelepített éves tőke legfeljebb 12 %-a adó nélkül); kamatok exportálása (évente legfeljebb 10 %) (154). |
| --- | --- |

—

a hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésének engedélyezése (az éves importált tőke legfeljebb 10 %-áig); a nyereségek halmozott exportja (az importált és hazatelepített éves tőke legfeljebb 12 %-a adó nélkül); kamatok exportálása (évente legfeljebb 10 %) (154).

| (213) | A törvényerejű rendelet szerint az e rendelet szerinti külföldi tőkével létrehozott vagy jelentősen megnövelt (155) társasági eszközök mentesülnek az állam javára történő kényszerkisajátítás, valamint az eszközök lefoglalása alól (156). Végül van egy specifikus rendelkezés, amely megállapítja a visszamenőleges adókivetés tilalmának elvét a törvényerejű rendelet hatálya alá tartozó valamennyi társaság számára (157). |
| --- | --- |

(213)

A törvényerejű rendelet szerint az e rendelet szerinti külföldi tőkével létrehozott vagy jelentősen megnövelt (155) társasági eszközök mentesülnek az állam javára történő kényszerkisajátítás, valamint az eszközök lefoglalása alól (156). Végül van egy specifikus rendelkezés, amely megállapítja a visszamenőleges adókivetés tilalmának elvét a törvényerejű rendelet hatálya alá tartozó valamennyi társaság számára (157).

Viszonyítási rendszer

| (214) | Mivel a 2687/1953. törvényerejű rendeletben előírt védelem változhat az intézkedések fényében, amelyeket az ilyen „védelem” alá eső minden egyes vállalkozásra tekintettel egyesével hoznak meg, és az e rendelet alapján a PCT-nek adható mentességeket irányadó jelleggel határozták meg ebben a rendeletben, az általános viszonyítási rendszer tartalmazhatja azokat az adóügyi intézkedéseket, amelyekből a kedvezményezett hasznot húzhat, amint a kormány elfogadja a PCT által kérelmezendő konkrét adórendszert. |
| --- | --- |

(214)

Mivel a 2687/1953. törvényerejű rendeletben előírt védelem változhat az intézkedések fényében, amelyeket az ilyen „védelem” alá eső minden egyes vállalkozásra tekintettel egyesével hoznak meg, és az e rendelet alapján a PCT-nek adható mentességeket irányadó jelleggel határozták meg ebben a rendeletben, az általános viszonyítási rendszer tartalmazhatja azokat az adóügyi intézkedéseket, amelyekből a kedvezményezett hasznot húzhat, amint a kormány elfogadja a PCT által kérelmezendő konkrét adórendszert.

| (215) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy mivel ezt a rendeletet az alkotmány által rá ruházott erősebb érvénnyel rendelkező törvényként határozták meg, ezért nem tekinthető „különleges” intézkedésnek, amelyet össze lehet hasonlítani az „általános” jogalkotási kerettel. A rendelet elfogadásakor és köszönhetően a magasabb jogi érvényének, a Bizottság által „viszonyítási rendszerként” alkalmazott nemzeti jogalkotási keret nagy része még nem is létezett. Ezért az e tekintetben figyelembe veendő „viszonyítási rendszer” a görög alkotmány és általános rendelkezésként maga a 2687/1953. törvényerejű rendelet. Ezenfelül a Bizottság már Görögország csatlakozása óta tudott a létezéséről. |
| --- | --- |

(215)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy mivel ezt a rendeletet az alkotmány által rá ruházott erősebb érvénnyel rendelkező törvényként határozták meg, ezért nem tekinthető „különleges” intézkedésnek, amelyet össze lehet hasonlítani az „általános” jogalkotási kerettel. A rendelet elfogadásakor és köszönhetően a magasabb jogi érvényének, a Bizottság által „viszonyítási rendszerként” alkalmazott nemzeti jogalkotási keret nagy része még nem is létezett. Ezért az e tekintetben figyelembe veendő „viszonyítási rendszer” a görög alkotmány és általános rendelkezésként maga a 2687/1953. törvényerejű rendelet. Ezenfelül a Bizottság már Görögország csatlakozása óta tudott a létezéséről.

| (216) | A görög hatóságok és a PCT azt is állítják, hogy a külföldi beruházásokra vonatkozó különleges védelmi rendszer olyan általános rendelkezés, amely minden, az alkalmazásának objektív kritériumait teljesítő külföldi beruházásra alkalmazható. Azt is hozzáteszik, hogy a rendelet megalkotásának indoka annak az igénye volt, hogy a) felismerjék, hogy a Görögországra vonatkozó körülmények között a külföldi beruházások különös kockázatokkal és kihívásokkal szembesültek, ezért különleges bánásmódot igényeltek az ilyen beruházások bevonzása érdekében, és b) megfelelő bánásmódot nyújtsanak e tekintetben. |
| --- | --- |

(216)

A görög hatóságok és a PCT azt is állítják, hogy a külföldi beruházásokra vonatkozó különleges védelmi rendszer olyan általános rendelkezés, amely minden, az alkalmazásának objektív kritériumait teljesítő külföldi beruházásra alkalmazható. Azt is hozzáteszik, hogy a rendelet megalkotásának indoka annak az igénye volt, hogy a) felismerjék, hogy a Görögországra vonatkozó körülmények között a külföldi beruházások különös kockázatokkal és kihívásokkal szembesültek, ezért különleges bánásmódot igényeltek az ilyen beruházások bevonzása érdekében, és b) megfelelő bánásmódot nyújtsanak e tekintetben.

| (217) | Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy Tajani biztos (158) a rendeletre vonatkozó válasza csak a vámtarifák területén bevezetett új intézkedéseket, és nem az állami támogatási intézkedéseket zárta ki. Szerintük egyértelmű, hogy a rendelet ez idáig történő alkalmazása nem vezetett új jogszerűtlen állami támogatás felmerüléséhez, mivel már hatályban volt, amikor Görögország csatlakozott az Unióhoz és módosítások nélkül továbbra is alkalmazta a rendeletet, és mivel a Bizottság nem tett lépéseket, hogy megkérdőjelezze a rendelet jogszerűségét az uniós jog alapján. |
| --- | --- |

(217)

Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy Tajani biztos (158) a rendeletre vonatkozó válasza csak a vámtarifák területén bevezetett új intézkedéseket, és nem az állami támogatási intézkedéseket zárta ki. Szerintük egyértelmű, hogy a rendelet ez idáig történő alkalmazása nem vezetett új jogszerűtlen állami támogatás felmerüléséhez, mivel már hatályban volt, amikor Görögország csatlakozott az Unióhoz és módosítások nélkül továbbra is alkalmazta a rendeletet, és mivel a Bizottság nem tett lépéseket, hogy megkérdőjelezze a rendelet jogszerűségét az uniós jog alapján.

| (218) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó törvényerejű rendelet nem tekinthető érvényes viszonyítási rendszernek. Habár igaz az, hogy a rendelet már Görögország uniós csatlakozása előtt létezett, ez nem jelenti azt, hogy a rendelet erősebb érvényű az Európai Unió működéséről szóló szerződésénél, és a Szerződésnek az állami támogatásról szóló rendelkezéseinél. Amikor Görögország csatlakozott az Unióhoz, igazodnia kellett az „uniós vívmányokhoz”, így különösen tiszteletben kell tartania a Szerződésnek az állami támogatásról szóló rendelkezéseit. Ezért ha Görögország egyes társaságok számára konkrét előnyök nyújtásával alkalmazza ezt a rendeletet, először be kell őket jelentenie a Bizottsághoz az állami támogatási szabályok szerinti vizsgálatuk és a Szerződés rendelkezései alapján történő lehetséges jóváhagyásuk céljából (159). |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó törvényerejű rendelet nem tekinthető érvényes viszonyítási rendszernek. Habár igaz az, hogy a rendelet már Görögország uniós csatlakozása előtt létezett, ez nem jelenti azt, hogy a rendelet erősebb érvényű az Európai Unió működéséről szóló szerződésénél, és a Szerződésnek az állami támogatásról szóló rendelkezéseinél. Amikor Görögország csatlakozott az Unióhoz, igazodnia kellett az „uniós vívmányokhoz”, így különösen tiszteletben kell tartania a Szerződésnek az állami támogatásról szóló rendelkezéseit. Ezért ha Görögország egyes társaságok számára konkrét előnyök nyújtásával alkalmazza ezt a rendeletet, először be kell őket jelentenie a Bizottsághoz az állami támogatási szabályok szerinti vizsgálatuk és a Szerződés rendelkezései alapján történő lehetséges jóváhagyásuk céljából (159).

| (219) | Ezen túlmenően ez a rendelet széles mérlegelési jogkört (160) biztosít a kormány számára a feltételek megszabásában, illetve az előnyök meghatározásában, amelyeket a rendeletet alkalmazó konkrét vállalkozások számára nyújtanak majd. Görögországban a külföldi beruházások népszerűsítésük céljából történő egyedi kezelése már szelektív elemeket sejtet. Ugyanakkor ennek állami szakpolitikai, és nem adózási célja van. A szelektivitás vizsgálatához használható érvényes viszonyítási rendszer kizárólag adózási elveken alapulhat. Az állami szakpolitikai célok az ennek a határozatnak a (92)–(94) preambulumbekezdésében már említettek szerint az adórendszertől elkülönülő célok, ezért nem tekinthetők a szelektivitás vizsgálatának céljából egy viszonyítási rendszer céljainak. |
| --- | --- |

(219)

Ezen túlmenően ez a rendelet széles mérlegelési jogkört (160) biztosít a kormány számára a feltételek megszabásában, illetve az előnyök meghatározásában, amelyeket a rendeletet alkalmazó konkrét vállalkozások számára nyújtanak majd. Görögországban a külföldi beruházások népszerűsítésük céljából történő egyedi kezelése már szelektív elemeket sejtet. Ugyanakkor ennek állami szakpolitikai, és nem adózási célja van. A szelektivitás vizsgálatához használható érvényes viszonyítási rendszer kizárólag adózási elveken alapulhat. Az állami szakpolitikai célok az ennek a határozatnak a (92)–(94) preambulumbekezdésében már említettek szerint az adórendszertől elkülönülő célok, ezért nem tekinthetők a szelektivitás vizsgálatának céljából egy viszonyítási rendszer céljainak.

Eltérés a viszonyítási rendszertől

| (220) | A 3755/2009. törvény 3. cikke lehetővé teszi a PCT számára, hogy kérelmezze az ismertetett törvényerejű rendeletben előirányzott védelmi rendszert. Ez a rendelkezés azt eredményezi, hogy a kérésére a görög kormány több szelektív előnyt is nyújthat a PCT-nek. Ezek az előnyök főleg olyan adókból állnak, amelyeket a PCT-nek meg kellene fizetnie az általános jogszabályok alapján, és amelyek alól mentesülhetett a rendelkezésnek köszönhetően. Ezen túlmenően a más jogi megszorítások (kényszerkisajátítás, eszközök lefoglalása, külföldi személyzet toborzásának engedélyezése és munkabérük exportálása valutában, hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésének engedélyezése) alóli mentesség a jövőben szintén a PCT-nek kedvezhet. Az, hogy ezeket az előnyöket a görög hatóságok szerint még nem nyújtották ténylegesen a PCT részére, nem kisebbíti a tényt, hogy a vizsgált rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy kérelmezze és megszerezze a rendeletben megállapított kiváltságos keretet. |
| --- | --- |

(220)

A 3755/2009. törvény 3. cikke lehetővé teszi a PCT számára, hogy kérelmezze az ismertetett törvényerejű rendeletben előirányzott védelmi rendszert. Ez a rendelkezés azt eredményezi, hogy a kérésére a görög kormány több szelektív előnyt is nyújthat a PCT-nek. Ezek az előnyök főleg olyan adókból állnak, amelyeket a PCT-nek meg kellene fizetnie az általános jogszabályok alapján, és amelyek alól mentesülhetett a rendelkezésnek köszönhetően. Ezen túlmenően a más jogi megszorítások (kényszerkisajátítás, eszközök lefoglalása, külföldi személyzet toborzásának engedélyezése és munkabérük exportálása valutában, hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésének engedélyezése) alóli mentesség a jövőben szintén a PCT-nek kedvezhet. Az, hogy ezeket az előnyöket a görög hatóságok szerint még nem nyújtották ténylegesen a PCT részére, nem kisebbíti a tényt, hogy a vizsgált rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy kérelmezze és megszerezze a rendeletben megállapított kiváltságos keretet.

| (221) | A PCT javára nyújtott intézkedést illetően a görög hatóságok a kezdetekben benyújtott érvelésen kívül nem nyújtanak be további érveket. Így a Bizottságnak az ezen intézkedés szelektív jellegére vonatkozó következtetése sem változik (161). |
| --- | --- |

(221)

A PCT javára nyújtott intézkedést illetően a görög hatóságok a kezdetekben benyújtott érvelésen kívül nem nyújtanak be további érveket. Így a Bizottságnak az ezen intézkedés szelektív jellegére vonatkozó következtetése sem változik (161).

| (222) | Ahogy azt már a fentiekben is jeleztük, (162) az, hogy egy intézkedésnek gazdaságpolitikai célja lehet, nem azt jelenti, hogy nem szelektív, hanem azt, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha bizonyos feltételek teljesülnek (163). |
| --- | --- |

(222)

Ahogy azt már a fentiekben is jeleztük, (162) az, hogy egy intézkedésnek gazdaságpolitikai célja lehet, nem azt jelenti, hogy nem szelektív, hanem azt, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha bizonyos feltételek teljesülnek (163).

| (223) | Ezenfelül a törvényerejű rendelet (164) alapján nyújtott rendszer jellegétől függetlenül a rendelet egyéni alkalmazása szelektív előnnyé változhat (165), mivel a görög kormány bármelyik határozata eltérhet az általános adószabályoktól a PCT javára. Az adóügyi felhívás (166) értelmében az ilyen megállapítások az állami támogatás vélelmét vetik fel és alapos kivizsgálást igényelnek. Ezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT javára, amely akkor fog megvalósulni, ha a PCT az alkalmazása mellett dönt. |
| --- | --- |

(223)

Ezenfelül a törvényerejű rendelet (164) alapján nyújtott rendszer jellegétől függetlenül a rendelet egyéni alkalmazása szelektív előnnyé változhat (165), mivel a görög kormány bármelyik határozata eltérhet az általános adószabályoktól a PCT javára. Az adóügyi felhívás (166) értelmében az ilyen megállapítások az állami támogatás vélelmét vetik fel és alapos kivizsgálást igényelnek. Ezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendelkezés szelektív előnyt nyújt a PCT javára, amely akkor fog megvalósulni, ha a PCT az alkalmazása mellett dönt.

Indoklás az adórendszer logikája alapján

| (224) | A görög hatóságok azt állítják, hogy az e rendelet szerinti specifikus rendszer a külföldi tőke bevonzását és az ország második világháborút és az 1940-es években zajlott polgárháborút követő újjáépítésének előmozdítását célozta. A görög gazdasági fejlődésben betöltött fontos szerepéből adódóan a görög alkotmány 107. cikke kifejezetten megállapítja, hogy elsőbbséget élvez az általános jogszabályokkal szemben. Ezt azért tették, hogy biztosítsák, hogy a külföldi tőke befektetői védve legyenek a görög adószabályok állandó módosításaival szemben, amely nem kedvez a külföldi beruházásoknak. Ennek a védelmi rendszernek az azonos célkitűzése – vagyis a görög gazdaság fejlesztése – nem indokolhatja az intézkedés szelektív jellegét, hanem csak egy az összeegyeztethetőségi vizsgálat során figyelembe vehető aspektusok közül. |
| --- | --- |

(224)

A görög hatóságok azt állítják, hogy az e rendelet szerinti specifikus rendszer a külföldi tőke bevonzását és az ország második világháborút és az 1940-es években zajlott polgárháborút követő újjáépítésének előmozdítását célozta. A görög gazdasági fejlődésben betöltött fontos szerepéből adódóan a görög alkotmány 107. cikke kifejezetten megállapítja, hogy elsőbbséget élvez az általános jogszabályokkal szemben. Ezt azért tették, hogy biztosítsák, hogy a külföldi tőke befektetői védve legyenek a görög adószabályok állandó módosításaival szemben, amely nem kedvez a külföldi beruházásoknak. Ennek a védelmi rendszernek az azonos célkitűzése – vagyis a görög gazdaság fejlesztése – nem indokolhatja az intézkedés szelektív jellegét, hanem csak egy az összeegyeztethetőségi vizsgálat során figyelembe vehető aspektusok közül.

| (225) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy mivel a PCT-nek kérés esetén biztosított védelmi rendszert csak egyedi mérlegelés alapján ítélik oda, így azt nem indokolhatja az adórendszer jellege és általános felépítése (167). |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy mivel a PCT-nek kérés esetén biztosított védelmi rendszert csak egyedi mérlegelés alapján ítélik oda, így azt nem indokolhatja az adórendszer jellege és általános felépítése (167).

| (226) | Ezért a szóban forgó intézkedés szelektív előnyt nyújt a PCT javára, amely nem indokolható a rendszer jellegével vagy belső felépítésével. |
| --- | --- |

(226)

Ezért a szóban forgó intézkedés szelektív előnyt nyújt a PCT javára, amely nem indokolható a rendszer jellegével vagy belső felépítésével.

Meglévő támogatás

| (227) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ha a Bizottság úgy véli, hogy ennek a rendeletnek az alkalmazása támogatásnak minősül, akkor az meglévő támogatásnak számít. |
| --- | --- |

(227)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy ha a Bizottság úgy véli, hogy ennek a rendeletnek az alkalmazása támogatásnak minősül, akkor az meglévő támogatásnak számít.

| (228) | A Bizottság megállapítja, hogy a PCT számára előnyös rendelkezést 2009-ben, és nem Görögország uniós csatlakozása előtt fogadták el. A rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy kérelmezze és megszerezze ezt az egyedi rendszert. Amint a PCT benyújtja a kérelmét, egy köztársasági elnöki rendeletet vagy egy miniszteri határozatot kell elfogadni, amely meghatározza azokat a specifikus előnyöket, amelyekben a PCT részesülni fog. Így a rendelet konkrét alkalmazása a PCT kérelmére azt fogja eredményezni, hogy az intézkedések konkrét végrehajtása az odaítélő jogi aktus elfogadásának pillanatában fog hatályba lépni. Következésképpen a PCT javára nyújtott intézkedés új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság megállapítja, hogy a PCT számára előnyös rendelkezést 2009-ben, és nem Görögország uniós csatlakozása előtt fogadták el. A rendelkezés feljogosítja a PCT-t, hogy kérelmezze és megszerezze ezt az egyedi rendszert. Amint a PCT benyújtja a kérelmét, egy köztársasági elnöki rendeletet vagy egy miniszteri határozatot kell elfogadni, amely meghatározza azokat a specifikus előnyöket, amelyekben a PCT részesülni fog. Így a rendelet konkrét alkalmazása a PCT kérelmére azt fogja eredményezni, hogy az intézkedések konkrét végrehajtása az odaítélő jogi aktus elfogadásának pillanatában fog hatályba lépni. Következésképpen a PCT javára nyújtott intézkedés új támogatásnak minősül.

5.3.9.   A kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alóli mentesség

| (229) | Az üggyel kapcsolatban érkezett panaszok a PCT-nek nyújtott kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alóli mentességre hivatkoztak. A koncessziós szerződést megerősítő törvény nem utalt ilyen mentességre. A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy ilyen mentességet nem ítéltek oda és a Bizottságnak egyáltalán nincs oka azt feltételezni, hogy nem ez a helyzet. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a PCT-nek nem ítéltek oda ilyen típusú előnyt. |
| --- | --- |

(229)

Az üggyel kapcsolatban érkezett panaszok a PCT-nek nyújtott kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alóli mentességre hivatkoztak. A koncessziós szerződést megerősítő törvény nem utalt ilyen mentességre. A görög hatóságok és a PCT jelzik, hogy ilyen mentességet nem ítéltek oda és a Bizottságnak egyáltalán nincs oka azt feltételezni, hogy nem ez a helyzet. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a PCT-nek nem ítéltek oda ilyen típusú előnyt.

5.4.   A fent említett állami támogatási intézkedések és a nagy infrastrukturális projektek más szerződéseiben foglalt hasonló rendelkezések összehasonlítása

| (230) | A fenti adóügyi intézkedések indoklásával kapcsolatban benyújtott fő érvelés arra hivatkoznak, hogy Görögországban a nagy állami infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságoknak nyújtott egyértelmű, rugalmas és stabil adórendszerrel szükséges támogatni az ilyen projekteket. Az érvelés alátámasztására a görög hatóságok és a PCT számos bizottsági határozatot említenek, amelyekben azt állapították meg, hogy a hasonló adómentességeket tartalmazó nagy infrastrukturális koncessziós szerződések finanszírozásában nem volt jelen állami támogatás. |
| --- | --- |

(230)

A fenti adóügyi intézkedések indoklásával kapcsolatban benyújtott fő érvelés arra hivatkoznak, hogy Görögországban a nagy állami infrastrukturális projekteket végrehajtó társaságoknak nyújtott egyértelmű, rugalmas és stabil adórendszerrel szükséges támogatni az ilyen projekteket. Az érvelés alátámasztására a görög hatóságok és a PCT számos bizottsági határozatot említenek, amelyekben azt állapították meg, hogy a hasonló adómentességeket tartalmazó nagy infrastrukturális koncessziós szerződések finanszírozásában nem volt jelen állami támogatás.

| (231) | A Bizottság megvizsgálta a benyújtott érvelést és az alábbi következtetéseket vonta le. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság megvizsgálta a benyújtott érvelést és az alábbi következtetéseket vonta le.

| (232) | Először is, a megszilárdult ítélkezési gyakorlat (168) szerint az ilyen érv irreleváns a Bizottság határozata jogszerűségének vizsgálata szempontjából. Minden ügyet az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján kell megvizsgálni, figyelembe véve a saját érdemeit. Mindenesetre az ennek a határozatnak a (107) bekezdésében említettek szerint a hasonló intézkedések megléte más, nagy infrastrukturális projektekre irányuló szerződésekben csak azt jelenti, hogy ezek az intézkedések csak a társaságok egy bizonyos kategóriájára vonatkoznak, és ezért szelektívek. |
| --- | --- |

(232)

Először is, a megszilárdult ítélkezési gyakorlat (168) szerint az ilyen érv irreleváns a Bizottság határozata jogszerűségének vizsgálata szempontjából. Minden ügyet az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján kell megvizsgálni, figyelembe véve a saját érdemeit. Mindenesetre az ennek a határozatnak a (107) bekezdésében említettek szerint a hasonló intézkedések megléte más, nagy infrastrukturális projektekre irányuló szerződésekben csak azt jelenti, hogy ezek az intézkedések csak a társaságok egy bizonyos kategóriájára vonatkoznak, és ezért szelektívek.

| (233) | Mindenesetre a görög hatóságok és a PCT által hivatkozott összes határozat más helyzetekre vonatkozott. |
| --- | --- |

(233)

Mindenesetre a görög hatóságok és a PCT által hivatkozott összes határozat más helyzetekre vonatkozott.

| (234) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az Athéni Nemzetközi Repülőtér ügyében (169) megfogalmazott következtetések nem alkalmazhatók erre az ügyre. Abban az ügyben a támogatásban részesült tevékenységek vagy nem voltak gazdaságosak, vagy nem voltak liberalizálva akkoriban, ezért nem tartalmaztak állami támogatást. Ebben az ügyben azonban épp ellenkezőleg, a görög állam maga nyitotta meg a kikötői infrastrukturális szolgáltatások nyújtását a verseny előtt azzal, hogy megpályáztatta a kikötő azon részét, amely a koncessziós szerződés tárgyát képezi. Így a korábbi határozatnak a „liberalizáció hiányára” vonatkozó érvelése nem alkalmazható ebben az esetben. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az Athéni Nemzetközi Repülőtér ügyében (169) megfogalmazott következtetések nem alkalmazhatók erre az ügyre. Abban az ügyben a támogatásban részesült tevékenységek vagy nem voltak gazdaságosak, vagy nem voltak liberalizálva akkoriban, ezért nem tartalmaztak állami támogatást. Ebben az ügyben azonban épp ellenkezőleg, a görög állam maga nyitotta meg a kikötői infrastrukturális szolgáltatások nyújtását a verseny előtt azzal, hogy megpályáztatta a kikötő azon részét, amely a koncessziós szerződés tárgyát képezi. Így a korábbi határozatnak a „liberalizáció hiányára” vonatkozó érvelése nem alkalmazható ebben az esetben.

| (235) | Az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyet és a Rio Antirrio autópályahídra vonatkozó ügyet illetően a Bizottság megállapítja, hogy még ha tartalmazta is az említett projektekkel kapcsolatos állami intézkedések ismertetése az ezekre a koncessziókra alkalmazható adóügyi rendelkezések összefoglalását, a Bizottság nem foglalt nyilvánvalóan állást ezekről a konkrét rendelkezésekről, hanem csak azt vizsgálta, hogy a projekt állam által nyújtott támogatása a szükséges minimumtámogatás volt-e, valamint azt, hogy a lefolytatott pályázati eljárás végeredménye piaci árat eredményezett-e. A többi határozat legnagyobb része (170) nem is hivatkozik a koncesszió jogosultjának javára nyújtott adómentességekre (nem is szólva arról, hogy az adórendszer logikája igazolja őket), pusztán azt vizsgálja, hogy a pályázati eljárás kellően nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt-e, illetve a legalacsonyabb árra alapult-e. Az, hogy a Bizottság megkapta a vonatkozó koncessziós szerződéseket, amelyek számos adómentességre hivatkoztak a bejelentés során, nem jelenti azt, hogy a Bizottság megvizsgálta őket az állami támogatás szemszögéből vagy állást foglalt volna e konkrét intézkedésekről. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottságnak világosan és kifejezetten állást kell foglalnia az intézkedésekről, hogy a kedvezményezettek megtudhassák, hogy az intézkedések nem tartalmaznak állami támogatást. A Bizottság hallgatása nem jelenti azt, hogy ezeket az intézkedéseket jóváhagyták (171). |
| --- | --- |

(235)

Az athéni körgyűrűre vonatkozó ügyet és a Rio Antirrio autópályahídra vonatkozó ügyet illetően a Bizottság megállapítja, hogy még ha tartalmazta is az említett projektekkel kapcsolatos állami intézkedések ismertetése az ezekre a koncessziókra alkalmazható adóügyi rendelkezések összefoglalását, a Bizottság nem foglalt nyilvánvalóan állást ezekről a konkrét rendelkezésekről, hanem csak azt vizsgálta, hogy a projekt állam által nyújtott támogatása a szükséges minimumtámogatás volt-e, valamint azt, hogy a lefolytatott pályázati eljárás végeredménye piaci árat eredményezett-e. A többi határozat legnagyobb része (170) nem is hivatkozik a koncesszió jogosultjának javára nyújtott adómentességekre (nem is szólva arról, hogy az adórendszer logikája igazolja őket), pusztán azt vizsgálja, hogy a pályázati eljárás kellően nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt-e, illetve a legalacsonyabb árra alapult-e. Az, hogy a Bizottság megkapta a vonatkozó koncessziós szerződéseket, amelyek számos adómentességre hivatkoztak a bejelentés során, nem jelenti azt, hogy a Bizottság megvizsgálta őket az állami támogatás szemszögéből vagy állást foglalt volna e konkrét intézkedésekről. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottságnak világosan és kifejezetten állást kell foglalnia az intézkedésekről, hogy a kedvezményezettek megtudhassák, hogy az intézkedések nem tartalmaznak állami támogatást. A Bizottság hallgatása nem jelenti azt, hogy ezeket az intézkedéseket jóváhagyták (171).

| (236) | Ugyanilyen megfontolásból az, hogy a szélessávú hálózat fejlesztésére vonatkozó határozatban (172) a Bizottság jogalapként a köz- és a magánszféra közötti partnerségekről szóló törvényre hivatkozott, amely hasonló rendelkezéseket tartalmaz, szintén nem jelenti azt, hogy a Bizottság hallgatólagosan megvizsgálta ezeket a rendelkezéseket. Végül a szaloniki tenger alatti alagút ügy (173) nem tűnik relevánsnak, mert az adóügyi intézkedések sem képezték a vizsgálat részét, és a nyertes ajánlattevő mindenesetre tartózkodott a pályázati dokumentumokban foglalt opció kihasználásától, amellyel hasznot húzhatott volna a működési támogatásokból. |
| --- | --- |

(236)

Ugyanilyen megfontolásból az, hogy a szélessávú hálózat fejlesztésére vonatkozó határozatban (172) a Bizottság jogalapként a köz- és a magánszféra közötti partnerségekről szóló törvényre hivatkozott, amely hasonló rendelkezéseket tartalmaz, szintén nem jelenti azt, hogy a Bizottság hallgatólagosan megvizsgálta ezeket a rendelkezéseket. Végül a szaloniki tenger alatti alagút ügy (173) nem tűnik relevánsnak, mert az adóügyi intézkedések sem képezték a vizsgálat részét, és a nyertes ajánlattevő mindenesetre tartózkodott a pályázati dokumentumokban foglalt opció kihasználásától, amellyel hasznot húzhatott volna a működési támogatásokból.

| (237) | Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a Bizottság fenntartotta álláspontját az ezekkel az ügyekkel kapcsolatos vizsgálatával kapcsolatban, miután 2013 decemberében közzétették az említett projektek közül négy projektnek (174) a módosításával kapcsolatos állami támogatási határozatait. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy ezek a határozatok nem is hivatkoznak adóügyi rendelkezésekre – mivel más a tárgyuk – és még kevésbé a Bizottság nevében végzett vizsgálatokra. |
| --- | --- |

(237)

Ezenfelül a görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a Bizottság fenntartotta álláspontját az ezekkel az ügyekkel kapcsolatos vizsgálatával kapcsolatban, miután 2013 decemberében közzétették az említett projektek közül négy projektnek (174) a módosításával kapcsolatos állami támogatási határozatait. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy ezek a határozatok nem is hivatkoznak adóügyi rendelkezésekre – mivel más a tárgyuk – és még kevésbé a Bizottság nevében végzett vizsgálatokra.

| (238) | A fentiekre tekintettel nem lehet megállapítani, hogy a Bizottság hasonló rendelkezéseket korábban már „jóváhagyott”, és hogy a kedvezményezett hivatkozhat erre a „jóváhagyásra” az állami támogatás meglétének kizárása érdekében (175). |
| --- | --- |

(238)

A fentiekre tekintettel nem lehet megállapítani, hogy a Bizottság hasonló rendelkezéseket korábban már „jóváhagyott”, és hogy a kedvezményezett hivatkozhat erre a „jóváhagyásra” az állami támogatás meglétének kizárása érdekében (175).

| (239) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fent vizsgált intézkedések (az 5.3.9. intézkedés kivételével) szelektív előnynek minősülnek, amelyeket nem indokol az adórendszer jellege és általános felépítése. |
| --- | --- |

(239)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fent vizsgált intézkedések (az 5.3.9. intézkedés kivételével) szelektív előnynek minősülnek, amelyeket nem indokol az adórendszer jellege és általános felépítése.

5.5.   A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (240) | A szelektív előnynek minősülő fenti intézkedések állami támogatásnak tekinthetők, ha torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, és amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állam által nyújtott szelektív előny akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (176). Az EUMSZ 107. cikke szerinti versenytorzulás tehát akkor fordul elő, ha az állam pénzügyi előnyben részesít egy olyan liberalizált ágazatban tevékenykedő vállalkozást, ahol verseny áll fenn vagy állhat fenn (177). |
| --- | --- |

(240)

A szelektív előnynek minősülő fenti intézkedések állami támogatásnak tekinthetők, ha torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, és amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állam által nyújtott szelektív előny akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (176). Az EUMSZ 107. cikke szerinti versenytorzulás tehát akkor fordul elő, ha az állam pénzügyi előnyben részesít egy olyan liberalizált ágazatban tevékenykedő vállalkozást, ahol verseny áll fenn vagy állhat fenn (177).

| (241) | Mivel a görög állam nemzetközi szinten megpályáztatta a Cosco által vállalt koncessziót, ezért megnyitotta a kikötői piaci szolgáltatások nyújtását a verseny előtt. Mivel több tagállamból több vállalkozás is versenyezhet a kikötői koncessziók odaítéléséért, egyes adóügyi előnyök nyújtása a PCT számára – amelyek a pályázat során nem álltak minden lehetséges jelölt rendelkezésére – legalább potenciálisan versenytorzító hatásúnak tekinthető. |
| --- | --- |

(241)

Mivel a görög állam nemzetközi szinten megpályáztatta a Cosco által vállalt koncessziót, ezért megnyitotta a kikötői piaci szolgáltatások nyújtását a verseny előtt. Mivel több tagállamból több vállalkozás is versenyezhet a kikötői koncessziók odaítéléséért, egyes adóügyi előnyök nyújtása a PCT számára – amelyek a pályázat során nem álltak minden lehetséges jelölt rendelkezésére – legalább potenciálisan versenytorzító hatásúnak tekinthető.

| (242) | Már amikor a PCT átvette a koncessziós szerződést, a pireuszi kikötő jelentős kapacitással (1,6 millió TEU) rendelkezett, és úgy tekintettek rá, mint a többi uniós kikötővel potenciálisan versenyben álló kikötőre (178). Például a szaloniki kikötő, a román konstancai kikötő, a szlovén koperi kikötő és számos olasz kikötő a PCT közvetlen vagy legalább potenciális versenytársának tekinthető. A koncessziós szerződés értelmében a konténerterminál PCT által hasznosított II. és III. rakpartja előreláthatólag nagyon fontos kapacitással (akár 3,7 millió TEU) fog bírni 2015-re. Ez az új kapacitás, amelynek a létrehozását a szóban forgó intézkedések mozdították elő, potenciálisan hathat a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel több tagállamban számos más kikötő is ugyanazokkal az ügyfelekkel rendelkezhet, mint a PCT, és legalább potenciálisan versenyeznek is vele. |
| --- | --- |

(242)

Már amikor a PCT átvette a koncessziós szerződést, a pireuszi kikötő jelentős kapacitással (1,6 millió TEU) rendelkezett, és úgy tekintettek rá, mint a többi uniós kikötővel potenciálisan versenyben álló kikötőre (178). Például a szaloniki kikötő, a román konstancai kikötő, a szlovén koperi kikötő és számos olasz kikötő a PCT közvetlen vagy legalább potenciális versenytársának tekinthető. A koncessziós szerződés értelmében a konténerterminál PCT által hasznosított II. és III. rakpartja előreláthatólag nagyon fontos kapacitással (akár 3,7 millió TEU) fog bírni 2015-re. Ez az új kapacitás, amelynek a létrehozását a szóban forgó intézkedések mozdították elő, potenciálisan hathat a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel több tagállamban számos más kikötő is ugyanazokkal az ügyfelekkel rendelkezhet, mint a PCT, és legalább potenciálisan versenyeznek is vele.

| (243) | Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy az átrakodó konténerterminálok, mint például a kedvezményezetté, jobban ki vannak téve a versenynek, akár (a mediterrán-térségben lévő) harmadik országok felől is. Például e beruházásnak köszönhetően a Cosco a mediterrán-térségben zajló szállítási műveleteit a korábban általa használt olasz és spanyol átrakodó kikötők helyett a pireusziba koncentrálta. A PCT más uniós kikötőkkel versenyez, és a következő években növelni fogja pozícióját a piacon. |
| --- | --- |

(243)

Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy az átrakodó konténerterminálok, mint például a kedvezményezetté, jobban ki vannak téve a versenynek, akár (a mediterrán-térségben lévő) harmadik országok felől is. Például e beruházásnak köszönhetően a Cosco a mediterrán-térségben zajló szállítási műveleteit a korábban általa használt olasz és spanyol átrakodó kikötők helyett a pireusziba koncentrálta. A PCT más uniós kikötőkkel versenyez, és a következő években növelni fogja pozícióját a piacon.

| (244) | Mivel a szóban forgó adóügyi intézkedések biztosították a kiegészítő pénzforgalmat a PCT számára különösen az építési projekt első szakaszaiban, segítettek a Coscónak a tevékenységei kiterjesztésében a kikötői szolgáltatások uniós piacán, és potenciálisan erősítették a versenyhelyzetét ezen a piacon. |
| --- | --- |

(244)

Mivel a szóban forgó adóügyi intézkedések biztosították a kiegészítő pénzforgalmat a PCT számára különösen az építési projekt első szakaszaiban, segítettek a Coscónak a tevékenységei kiterjesztésében a kikötői szolgáltatások uniós piacán, és potenciálisan erősítették a versenyhelyzetét ezen a piacon.

| (245) | A fenti megfontolásokból következik, hogy a szóban forgó intézkedések alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint elegendő annak megállapítása, hogy a szóban forgó támogatás alkalmas a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és a verseny torzításával fenyeget (179). A fenti elemzés fényében a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy tovább pontosítsa a szóban forgó szolgáltatások vagy földrajzi piacok pontos kiterjedését, vagy részletesen megvizsgálja a szerkezetét és az ebből következő versenyviszonyokat (180). |
| --- | --- |

(245)

A fenti megfontolásokból következik, hogy a szóban forgó intézkedések alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint elegendő annak megállapítása, hogy a szóban forgó támogatás alkalmas a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és a verseny torzításával fenyeget (179). A fenti elemzés fényében a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy tovább pontosítsa a szóban forgó szolgáltatások vagy földrajzi piacok pontos kiterjedését, vagy részletesen megvizsgálja a szerkezetét és az ebből következő versenyviszonyokat (180).

| (246) | A PCT által benyújtott arra irányuló érvet illetően, hogy az adóügyi intézkedéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatásának vizsgálata a kapcsolódó piacokon működő, azonos adórendszerek vizsgálatát tenné szükségessé, a Bizottság megállapítja, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat (181) értelmében az, hogy egy tagállam igyekszik egyoldalú intézkedésekkel közelíteni a gazdaság egy bizonyos ágazatában fennálló versenyfeltételeket a más tagállamokban fennálló feltételekhez, nem szünteti meg a szóban forgó intézkedések támogatás jellegét. |
| --- | --- |

(246)

A PCT által benyújtott arra irányuló érvet illetően, hogy az adóügyi intézkedéseknek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatásának vizsgálata a kapcsolódó piacokon működő, azonos adórendszerek vizsgálatát tenné szükségessé, a Bizottság megállapítja, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat (181) értelmében az, hogy egy tagállam igyekszik egyoldalú intézkedésekkel közelíteni a gazdaság egy bizonyos ágazatában fennálló versenyfeltételeket a más tagállamokban fennálló feltételekhez, nem szünteti meg a szóban forgó intézkedések támogatás jellegét.

Következtetés

| (247) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a PCT számára nyújtott valamennyi adóelőny állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, a kényszerkisajátítás általános szabályai alóli állítólagos mentesség kivételével. |
| --- | --- |

(247)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a PCT számára nyújtott valamennyi adóelőny állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, a kényszerkisajátítás általános szabályai alóli állítólagos mentesség kivételével.

6.   A TÁMOGATÁSOK ÖSSZEFÉRHETŐSÉGÉNEK MEGÍTÉLÉSE

| (248) | A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a támogatási intézkedéseket az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja, valamint az uniós regionális támogatási szabályok alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(248)

A görög hatóságok és a PCT azt állítják, hogy a támogatási intézkedéseket az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja, valamint az uniós regionális támogatási szabályok alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

6.1.   A 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás
   (182)
  alkalmazhatósága

| (249) | A Bizottság megállapítja, hogy a PCT-nek a támogatási intézkedések hasznosítására irányuló jogszerű jogát az intézkedéseket tartalmazó törvénynek a Hivatalos Lapban való 2009. március 30-i közzétételét (183) követően ruházták át rá. Így a Bizottság a 2009 márciusában hatályban lévő 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás alapján fogja vizsgálni az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság megállapítja, hogy a PCT-nek a támogatási intézkedések hasznosítására irányuló jogszerű jogát az intézkedéseket tartalmazó törvénynek a Hivatalos Lapban való 2009. március 30-i közzétételét (183) követően ruházták át rá. Így a Bizottság a 2009 márciusában hatályban lévő 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás alapján fogja vizsgálni az intézkedéseket.

| (250) | A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált támogatási intézkedések nem korlátozott adóelőnyökből állnak, amelyek nem beruházási támogatásnak, hanem működési támogatásnak tekinthetők a regionális támogatási szabályok értelmében. A 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás kivételesen és nagyon korlátozott számú esetben megengedi az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre jogosult régiókban a működési támogatást (184). A pireuszi kikötő az attiki régióban található, amely 2009 márciusában „statisztikai hatás” régióként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult régió volt (185). Így azt kell megvizsgálni, hogy a támogatási intézkedések teljesíti-e az iránymutatásban megállapított működési támogatás feltételeit. A 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás szerinti működési támogatás akkor megengedett, ha a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulása és jellege szempontjából indokolt, és a mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos. Ezen túlmenően a működési támogatást általános elvként csak előre meghatározott elszámolható kiadásokkal vagy költségekkel (186) kapcsolatban lehet nyújtani, és azt a költségek bizonyos hányadára kell korlátozni. Továbbá mindig átmenetinek és csökkenő szintűnek kell lennie, valamint fokozatosan meg kell szüntetni, amikor megvalósul az érintett régiók reálkonvergenciája az EU gazdagabb térségeivel. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált támogatási intézkedések nem korlátozott adóelőnyökből állnak, amelyek nem beruházási támogatásnak, hanem működési támogatásnak tekinthetők a regionális támogatási szabályok értelmében. A 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás kivételesen és nagyon korlátozott számú esetben megengedi az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre jogosult régiókban a működési támogatást (184). A pireuszi kikötő az attiki régióban található, amely 2009 márciusában „statisztikai hatás” régióként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult régió volt (185). Így azt kell megvizsgálni, hogy a támogatási intézkedések teljesíti-e az iránymutatásban megállapított működési támogatás feltételeit. A 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás szerinti működési támogatás akkor megengedett, ha a támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulása és jellege szempontjából indokolt, és a mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos. Ezen túlmenően a működési támogatást általános elvként csak előre meghatározott elszámolható kiadásokkal vagy költségekkel (186) kapcsolatban lehet nyújtani, és azt a költségek bizonyos hányadára kell korlátozni. Továbbá mindig átmenetinek és csökkenő szintűnek kell lennie, valamint fokozatosan meg kell szüntetni, amikor megvalósul az érintett régiók reálkonvergenciája az EU gazdagabb térségeivel.

| (251) | A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás jellegéből és az általa enyhíteni kívánt hátrányokból adódóan elviekben az eseti támogatás nem kezelhet ilyen hátrányokat, mivel nagyon valószínűtlen, hogy a működési támogatás nyújtása egy vállalkozás számára átfogó módon kezelné az ilyen hátrányokat. Ezenkívül a támogatási intézkedéseknek a görög hatóságok és a PCT által előadott indoklása – vagyis tengeri konténerterminál szállítási ágazatának fejlesztése és korszerűsítése a beruházási projektre vonatkozó adórendszerben a jogbiztonság létrehozásával – nem tekinthetők az érintett régióhoz kapcsolódó, enyhítésre szoruló hátránynak. Ezen túlmenően, még ha a Bizottság az esethez illőnek is tekintené ezt az indoklást, előre meghatározott elszámolható kiadások, és így támogatási összeg sincs meghatározva az ilyen hátrányokhoz. A támogatási intézkedések időben nem csökkenő szintűek, és nem tervezték a fokozatos megszüntetésüket az attiki régió 2011. január 1-jén„c” régióvá válása után (187). Ezért a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás alapján a támogatási intézkedések nem tekinthetők összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás jellegéből és az általa enyhíteni kívánt hátrányokból adódóan elviekben az eseti támogatás nem kezelhet ilyen hátrányokat, mivel nagyon valószínűtlen, hogy a működési támogatás nyújtása egy vállalkozás számára átfogó módon kezelné az ilyen hátrányokat. Ezenkívül a támogatási intézkedéseknek a görög hatóságok és a PCT által előadott indoklása – vagyis tengeri konténerterminál szállítási ágazatának fejlesztése és korszerűsítése a beruházási projektre vonatkozó adórendszerben a jogbiztonság létrehozásával – nem tekinthetők az érintett régióhoz kapcsolódó, enyhítésre szoruló hátránynak. Ezen túlmenően, még ha a Bizottság az esethez illőnek is tekintené ezt az indoklást, előre meghatározott elszámolható kiadások, és így támogatási összeg sincs meghatározva az ilyen hátrányokhoz. A támogatási intézkedések időben nem csökkenő szintűek, és nem tervezték a fokozatos megszüntetésüket az attiki régió 2011. január 1-jén„c” régióvá válása után (187). Ezért a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás alapján a támogatási intézkedések nem tekinthetők összeegyeztethetőnek.

6.2.   Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pontjának közvetlen alkalmazása

Közös érdekű cél

| (252) | A közlekedés fenntartható jövője: útba az integrált, csúcstechnológiát képviselő, felhasználóbarát rendszer felé
   (188) c. közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy a kikötők és intermodális terminálok fejlesztése kulcsfontosságú tényező az intelligens és integrált logisztikai rendszerek megvalósításában az EU-ban. A javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra
   (189) c. közleményében a Bizottság hangsúlyozza, hogy új kikötői infrastrukturális fejlesztések és a meglévő kapacitások hatékonyabb kiaknázása kulcsfontosságú annak biztosításában, hogy a kikötők hatékonyan betölthessék kapuszerepüket. |
| --- | --- |

(252)

A közlekedés fenntartható jövője: útba az integrált, csúcstechnológiát képviselő, felhasználóbarát rendszer felé
   (188) c. közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy a kikötők és intermodális terminálok fejlesztése kulcsfontosságú tényező az intelligens és integrált logisztikai rendszerek megvalósításában az EU-ban. A javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra
   (189) c. közleményében a Bizottság hangsúlyozza, hogy új kikötői infrastrukturális fejlesztések és a meglévő kapacitások hatékonyabb kiaknázása kulcsfontosságú annak biztosításában, hogy a kikötők hatékonyan betölthessék kapuszerepüket.

| (253) | Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (190) szerint a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére egy átfogó- és törzshálózatban gondolkodó kétrétegű struktúra a legalkalmasabb. Az átfogó hálózat az új transzeurópai közlekedési hálózat alapja. Ez a hálózat a transzeurópai közlekedési hálózatról szóló rendelet követelményeinek megfelelően magában foglal minden meglévő és tervezett infrastruktúrát. A törzshálózat alkotja majd a fenntartható multimodális közlekedési hálózat fejlesztésének gerincét, és annak létrehozása a teljes átfogó hálózat fejlesztését is ösztönözni fogja, amely legkésőbb 2030-ra elkészül. A pireuszi kikötő az uniós törzshálózatba tartozó egyik tengeri kikötő. |
| --- | --- |

(253)

Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (190) szerint a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére egy átfogó- és törzshálózatban gondolkodó kétrétegű struktúra a legalkalmasabb. Az átfogó hálózat az új transzeurópai közlekedési hálózat alapja. Ez a hálózat a transzeurópai közlekedési hálózatról szóló rendelet követelményeinek megfelelően magában foglal minden meglévő és tervezett infrastruktúrát. A törzshálózat alkotja majd a fenntartható multimodális közlekedési hálózat fejlesztésének gerincét, és annak létrehozása a teljes átfogó hálózat fejlesztését is ösztönözni fogja, amely legkésőbb 2030-ra elkészül. A pireuszi kikötő az uniós törzshálózatba tartozó egyik tengeri kikötő.

| (254) | E kontextusban a pireuszi kikötő az egyik legnagyobb és legjelentősebb kikötő a Földközi-tengeren, és a működése kulcsfontosságú a görög gazdaság fejlődésében és fontos tényezője az uniós közlekedéspolitikai célkitűzések fejlesztésének. A PCT által vállalt beruházás a pireuszi kikötő egy részéből korszerű tengeri konténerterminált fejlesztett a hatékonyságának, tárolási kapacitásának, az új generációs teherszállító hajók kiszolgálására való képességének és az összekapcsolhatóságának javításával. A koncessziós szerződés alapján a koncessziós időszak első évétől a nyolcadig évéig várhatóan 300 000 TEU-ról legalább 3 700 000 TEU-ra nő majd a kapacitás. Így megállapítható, hogy az állami támogatási elemekkel támogatott kikötői létesítményekbe való beruházás egy közös érdekű cél eléréséhez járulhat hozzá. |
| --- | --- |

(254)

E kontextusban a pireuszi kikötő az egyik legnagyobb és legjelentősebb kikötő a Földközi-tengeren, és a működése kulcsfontosságú a görög gazdaság fejlődésében és fontos tényezője az uniós közlekedéspolitikai célkitűzések fejlesztésének. A PCT által vállalt beruházás a pireuszi kikötő egy részéből korszerű tengeri konténerterminált fejlesztett a hatékonyságának, tárolási kapacitásának, az új generációs teherszállító hajók kiszolgálására való képességének és az összekapcsolhatóságának javításával. A koncessziós szerződés alapján a koncessziós időszak első évétől a nyolcadig évéig várhatóan 300 000 TEU-ról legalább 3 700 000 TEU-ra nő majd a kapacitás. Így megállapítható, hogy az állami támogatási elemekkel támogatott kikötői létesítményekbe való beruházás egy közös érdekű cél eléréséhez járulhat hozzá.

Szükségesség és ösztönző hatás

| (255) | A Bizottság e területen szerzett esetgyakorlata szerint a támogatás szükségessége akkor állapítható meg, ha bizonyítható, hogy a beruházási projekt által termelt nettó bevételek mértéke nem elegendő a beruházó beruházási költségeinek fedezésére. Lényegében ha ezek a bevételek nem elegendőek, a projektet közpénzekből folyósított támogatás nélkül nem vállalta volna egy magánbefektető, és állami támogatásra lett volna szükség. |
| --- | --- |

(255)

A Bizottság e területen szerzett esetgyakorlata szerint a támogatás szükségessége akkor állapítható meg, ha bizonyítható, hogy a beruházási projekt által termelt nettó bevételek mértéke nem elegendő a beruházó beruházási költségeinek fedezésére. Lényegében ha ezek a bevételek nem elegendőek, a projektet közpénzekből folyósított támogatás nélkül nem vállalta volna egy magánbefektető, és állami támogatásra lett volna szükség.

| (256) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy a támogatási intézkedések szükségesek voltak, mert nélkülük a projektfinanszírozási megállapodások, amelyeket a PCT kötött volna, sokkal nagyobb terhet jelentettek volna, és valószínűsíthetően veszélyeztették volna a projekt végrehajtását. |
| --- | --- |

(256)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy a támogatási intézkedések szükségesek voltak, mert nélkülük a projektfinanszírozási megállapodások, amelyeket a PCT kötött volna, sokkal nagyobb terhet jelentettek volna, és valószínűsíthetően veszélyeztették volna a projekt végrehajtását.

| (257) | A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy a kikötői infrastruktúrával kapcsolatos projektek jelentős tőkebefektetést igényelnek, amely csak nagyon hosszú idő alatt térül meg, és a projektek gazdasági életképessége nem mindig biztosított az állam támogatása nélkül. Ebben az esetben azonban a PPA – a pireuszi kikötő koncessziója jogosultjának kiválasztására irányuló pályázati eljárást lefolytató odaítélő hatóság – már felbecsülte, hogy a projekt gazdasági életképessége biztosított lesz, amit az bizonyít, hogy a pályázati dokumentáció szerint a nyertes kedvezményezettnek a teljes beruházást a saját költségei terhére kell vállalnia. Ezenfelül a PCT vállalta a II. rakpart bővítését és a III. rakpart megépítését, és magára vállalta az e projekt során felmerülő összes beruházási költséget. Amikor benyújtotta a PPA által elfogadott ajánlatát, úgy számolt, hogy a pireuszi kikötőbe való beruházása jövedelmező lesz bármilyen közpénzből folyósított támogatás nélkül, mivel egyébként nem is nyújtotta volna be az ajánlatát, vagy csak a projektnek az egyedi adóügyi bánásmód hiányában való jövedelmezőségére vonatkozó kikötéssel nyújtotta volna be azt. Továbbá az, hogy a Cosco igyekezett a Földközi-tenger első konténertermináljává alakítani a pireuszi kikötőt, mutatja a kikötőben rejlő lehetőségeket, valamint a beruházási projekt jövedelmezőségét, amit sosem kérdőjeleztek meg (191). Ezért nem állapítható meg, hogy a vizsgált intézkedések szükségesek voltak a beruházási projekt gazdasági életképességének biztosításához. |
| --- | --- |

(257)

A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy a kikötői infrastruktúrával kapcsolatos projektek jelentős tőkebefektetést igényelnek, amely csak nagyon hosszú idő alatt térül meg, és a projektek gazdasági életképessége nem mindig biztosított az állam támogatása nélkül. Ebben az esetben azonban a PPA – a pireuszi kikötő koncessziója jogosultjának kiválasztására irányuló pályázati eljárást lefolytató odaítélő hatóság – már felbecsülte, hogy a projekt gazdasági életképessége biztosított lesz, amit az bizonyít, hogy a pályázati dokumentáció szerint a nyertes kedvezményezettnek a teljes beruházást a saját költségei terhére kell vállalnia. Ezenfelül a PCT vállalta a II. rakpart bővítését és a III. rakpart megépítését, és magára vállalta az e projekt során felmerülő összes beruházási költséget. Amikor benyújtotta a PPA által elfogadott ajánlatát, úgy számolt, hogy a pireuszi kikötőbe való beruházása jövedelmező lesz bármilyen közpénzből folyósított támogatás nélkül, mivel egyébként nem is nyújtotta volna be az ajánlatát, vagy csak a projektnek az egyedi adóügyi bánásmód hiányában való jövedelmezőségére vonatkozó kikötéssel nyújtotta volna be azt. Továbbá az, hogy a Cosco igyekezett a Földközi-tenger első konténertermináljává alakítani a pireuszi kikötőt, mutatja a kikötőben rejlő lehetőségeket, valamint a beruházási projekt jövedelmezőségét, amit sosem kérdőjeleztek meg (191). Ezért nem állapítható meg, hogy a vizsgált intézkedések szükségesek voltak a beruházási projekt gazdasági életképességének biztosításához.

| (258) | Az, hogy a Kínai Fejlesztési Bank megvárta a megerősítő törvény elfogadását, nem bizonyítja a támogatási intézkedések szükségességét. Mivel a görög jogalkotási gyakorlat szerint a koncessziós szerződést törvény által kellett megerősíteni, bármelyik bank megvárta volna a megerősítő törvény elfogadását, és ez nem kifejezetten a vizsgált intézkedések odaítélésével függ össze. Ezenfelül az Európai Beruházási Bank által a jogszabályok általános vagy diszkriminatív változása ellen kért védelem sem bizonyítja a támogatás szükségességét. |
| --- | --- |

(258)

Az, hogy a Kínai Fejlesztési Bank megvárta a megerősítő törvény elfogadását, nem bizonyítja a támogatási intézkedések szükségességét. Mivel a görög jogalkotási gyakorlat szerint a koncessziós szerződést törvény által kellett megerősíteni, bármelyik bank megvárta volna a megerősítő törvény elfogadását, és ez nem kifejezetten a vizsgált intézkedések odaítélésével függ össze. Ezenfelül az Európai Beruházási Bank által a jogszabályok általános vagy diszkriminatív változása ellen kért védelem sem bizonyítja a támogatás szükségességét.

| (259) | A PCT csak a koncessziós szerződés törvény általi megerősítését követően kezdte meg az építési munkálatokat. Ez azonban azzal is összefügg, hogy az összes ilyen jellegű állami szerződést törvénnyel kell megerősíteni. Bármelyik társaság megvárta volna a szerződés törvény általi megerősítését a PCT helyében. Ezen túlmenően a Cosco már akkor elkötelezte magát a projekt végrehajtása mellett, amikor benyújtotta az ajánlatát, és ez még azelőtt történt, hogy az odaítélő jogszabályt, vagyis a megerősítő törvényt elfogadták volna. Amint az ajánlat benyújtásra került, a Cosco tudta, hogy jogilag köteles volt végrehajtani a beruházást, ha a PPA őt választja ki nyertes ajánlattevőnek. |
| --- | --- |

(259)

A PCT csak a koncessziós szerződés törvény általi megerősítését követően kezdte meg az építési munkálatokat. Ez azonban azzal is összefügg, hogy az összes ilyen jellegű állami szerződést törvénnyel kell megerősíteni. Bármelyik társaság megvárta volna a szerződés törvény általi megerősítését a PCT helyében. Ezen túlmenően a Cosco már akkor elkötelezte magát a projekt végrehajtása mellett, amikor benyújtotta az ajánlatát, és ez még azelőtt történt, hogy az odaítélő jogszabályt, vagyis a megerősítő törvényt elfogadták volna. Amint az ajánlat benyújtásra került, a Cosco tudta, hogy jogilag köteles volt végrehajtani a beruházást, ha a PPA őt választja ki nyertes ajánlattevőnek.

| (260) | Ezen túlmenően a kedvezményezett sosem hívta fel a figyelmet a finanszírozásban olyan hiány meglétére, amelyet a vizsgált intézkedéseknek fedezniük kellett volna. Az, hogy a PCT csak a Bizottság által kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárás kezdete után számszerűsítette a támogatás összegét – vagyis majdnem 5 évvel a koncessziós szerződés aláírása után –, azt mutatja, hogy a PCT nem vette figyelembe a támogatás összegét a kezdeti üzleti tervében, így akkor sem, amikor a Cosco a beruházás vállalása mellett döntött. A kedvezményezett által hivatkozott bizottsági határozatokat illetően, amelyekben a Bizottság nem bejelentett támogatást hagyott jóvá olyan esetekben, amikor a támogatást nem számszerűsítették előre, a Bizottság megállapítja, hogy az említett esetek nem alkalmazhatók a jelen esetre, mert nem a kikötői infrastruktúra finanszírozására vonatkoznak, ahol konkrét finanszírozási űrt kell meghatározni még egy utólagos összeegyeztethetőségi vizsgálatnál is. Ebből következően ez a támogatás nem tekinthető a projekt végrehajtásához szükséges támogatásnak, mert a PCT mindenképpen vállalná a végrehajtását. |
| --- | --- |

(260)

Ezen túlmenően a kedvezményezett sosem hívta fel a figyelmet a finanszírozásban olyan hiány meglétére, amelyet a vizsgált intézkedéseknek fedezniük kellett volna. Az, hogy a PCT csak a Bizottság által kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárás kezdete után számszerűsítette a támogatás összegét – vagyis majdnem 5 évvel a koncessziós szerződés aláírása után –, azt mutatja, hogy a PCT nem vette figyelembe a támogatás összegét a kezdeti üzleti tervében, így akkor sem, amikor a Cosco a beruházás vállalása mellett döntött. A kedvezményezett által hivatkozott bizottsági határozatokat illetően, amelyekben a Bizottság nem bejelentett támogatást hagyott jóvá olyan esetekben, amikor a támogatást nem számszerűsítették előre, a Bizottság megállapítja, hogy az említett esetek nem alkalmazhatók a jelen esetre, mert nem a kikötői infrastruktúra finanszírozására vonatkoznak, ahol konkrét finanszírozási űrt kell meghatározni még egy utólagos összeegyeztethetőségi vizsgálatnál is. Ebből következően ez a támogatás nem tekinthető a projekt végrehajtásához szükséges támogatásnak, mert a PCT mindenképpen vállalná a végrehajtását.

| (261) | Mindenesetre a fentiekben ismertetettek szerint a vizsgált intézkedések nem korlátozott adóelőnyökből állnak, amelyek működési támogatásnak tekinthetők, és ezért általában tiltottak. Ilyen támogatás csak kivételes, részletesen meghatározott feltételek mellett fogadható el. A kikötői infrastrukturális projekt finanszírozásának a 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi vizsgálatának keretében ez a típusú támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(261)

Mindenesetre a fentiekben ismertetettek szerint a vizsgált intézkedések nem korlátozott adóelőnyökből állnak, amelyek működési támogatásnak tekinthetők, és ezért általában tiltottak. Ilyen támogatás csak kivételes, részletesen meghatározott feltételek mellett fogadható el. A kikötői infrastrukturális projekt finanszírozásának a 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi vizsgálatának keretében ez a típusú támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek.

| (262) | A kedvezményezett azt állítja, hogy a piaci hiányosság ebben az esetben abban rejlik, hogy biztosítani kell a koncessziós szerződés végrehajtásának adózási keretéhez kapcsolódóan a stabilitást, a jogbiztonságot és a rugalmasságot. A Bizottság e tekintetben megállapítja, hogy az állandó gyakorlatával összhangban a stabilitás, a jogbiztonság és a rugalmasság biztosításának szükségessége nem tekinthető piaci hiányosságnak vagy a támogatási intézkedések érvényes összeegyeztethetőségi alapjának. Ezenfelül és, ami még ennél is fontosabb, az ilyen „keret” hiánya nem térítette el a Coscót a pireuszi kikötőben történő beruházások vállalásától. Így a Bizottság úgy véli, hogy a stabilitás, a jogbiztonság és a rugalmasság biztosításának célkitűzése nem bizonyíthatja a vizsgált támogatási intézkedések szükségességét vagy ösztönző hatását. |
| --- | --- |

(262)

A kedvezményezett azt állítja, hogy a piaci hiányosság ebben az esetben abban rejlik, hogy biztosítani kell a koncessziós szerződés végrehajtásának adózási keretéhez kapcsolódóan a stabilitást, a jogbiztonságot és a rugalmasságot. A Bizottság e tekintetben megállapítja, hogy az állandó gyakorlatával összhangban a stabilitás, a jogbiztonság és a rugalmasság biztosításának szükségessége nem tekinthető piaci hiányosságnak vagy a támogatási intézkedések érvényes összeegyeztethetőségi alapjának. Ezenfelül és, ami még ennél is fontosabb, az ilyen „keret” hiánya nem térítette el a Coscót a pireuszi kikötőben történő beruházások vállalásától. Így a Bizottság úgy véli, hogy a stabilitás, a jogbiztonság és a rugalmasság biztosításának célkitűzése nem bizonyíthatja a vizsgált támogatási intézkedések szükségességét vagy ösztönző hatását.

| (263) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a PCT-nek nyújtott támogatási intézkedések nem voltak szükségesek, mivel nem volt bizonyított, hogy a Cosco a hiányuk esetén abbahagyta volna a projekt végrehajtását. Így a támogatási intézkedések működési támogatásnak minősülnek, és megkímélik a PCT-t olyan költségek megfizetésétől, amelyeket általában viselnie kellene, és amelyek nem nyilváníthatók összeegyeztethetőnek. E következtetésre tekintettel a Bizottság nem tartja szükségesnek a 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti további, arányosságról és versenytorzulásról szóló feltételeinek részletesebb vizsgálatát annak megállapításához, hogy a támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek. |
| --- | --- |

(263)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a PCT-nek nyújtott támogatási intézkedések nem voltak szükségesek, mivel nem volt bizonyított, hogy a Cosco a hiányuk esetén abbahagyta volna a projekt végrehajtását. Így a támogatási intézkedések működési támogatásnak minősülnek, és megkímélik a PCT-t olyan költségek megfizetésétől, amelyeket általában viselnie kellene, és amelyek nem nyilváníthatók összeegyeztethetőnek. E következtetésre tekintettel a Bizottság nem tartja szükségesnek a 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti további, arányosságról és versenytorzulásról szóló feltételeinek részletesebb vizsgálatát annak megállapításához, hogy a támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek.

7.   A TÁMOGATÁS VISSZAFIZETÉSE

A megszilárdult ítélkezési gyakorlat értelmében a Bizottság által a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősített támogatást vissza kell fizetni, hogy visszaállíthassák az előzőleg fennálló helyzetet (192). Mivel a fenti intézkedések jogszerűtlen és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, a Bizottságnak el kell rendelnie a belső piaccal összeegyeztethetetlen, jogszerűtlenül nyújtott támogatás visszatérítését, kivéve, ha a kedvezményezett élvezheti a bizalomvédelem elvét vagy általános uniós jogelvre támaszkodhat (193).

Mennyiségi meghatározás

| (264) | A támogatás a görög hatóságok és a kedvezményezett által bejelentett számszerűsítése a PCT 2009. évi üzleti tervének hipotetikus feltételezésein alapult. Így ez nem szolgálhat a támogatási összegek pontos számszerűsítésének alapjául. |
| --- | --- |

(264)

A támogatás a görög hatóságok és a kedvezményezett által bejelentett számszerűsítése a PCT 2009. évi üzleti tervének hipotetikus feltételezésein alapult. Így ez nem szolgálhat a támogatási összegek pontos számszerűsítésének alapjául.

| (265) | A görög hatóságoktól érkező megfelelő tájékoztatás hiányában ez a határozat nem állapítja meg a PCT által minden egyes intézkedés után kapott támogatás pontos összegét. A Bizottság megítélése szerint azonban a tagállamnak a következő módszertant kell alkalmazni a PCT által visszafizetendő összeegyeztethetetlen állami támogatás összegének meghatározásához: |
| --- | --- |

(265)

A görög hatóságoktól érkező megfelelő tájékoztatás hiányában ez a határozat nem állapítja meg a PCT által minden egyes intézkedés után kapott támogatás pontos összegét. A Bizottság megítélése szerint azonban a tagállamnak a következő módszertant kell alkalmazni a PCT által visszafizetendő összeegyeztethetetlen állami támogatás összegének meghatározásához:

—   a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség:

| (266) | Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott olyan támogatást tartalmaz, amely megegyezik azzal a jövedelemadóval, amelyet a PCT-nek a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamatok után általában meg kellene fizetnie, és amely alól a PCT a törvény 2. cikkének (1) bekezdése értelmében mentesül. |
| --- | --- |

(266)

Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott olyan támogatást tartalmaz, amely megegyezik azzal a jövedelemadóval, amelyet a PCT-nek a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamatok után általában meg kellene fizetnie, és amely alól a PCT a törvény 2. cikkének (1) bekezdése értelmében mentesül.

| (267) | A görög hatóságok jelezték, hogy a PCT a gyakorlatban nem használta ki e rendelkezés előnyeit, mivel a készpénzbetétek után felhalmozott kamatokat feltüntette az adóköteles jövedelmében (és így ez a jövedelem jövedelemadó-köteles). Ezért bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy tényleg ez a helyzet. |
| --- | --- |

(267)

A görög hatóságok jelezték, hogy a PCT a gyakorlatban nem használta ki e rendelkezés előnyeit, mivel a készpénzbetétek után felhalmozott kamatokat feltüntette az adóköteles jövedelmében (és így ez a jövedelem jövedelemadó-köteles). Ezért bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy tényleg ez a helyzet.

| (268) | Ha a PCT kihasználta e rendelkezés előnyeit, a görög hatóságoknak először az alábbi időpontokat kell megadniuk:






  — | a PCT mikortól mentesült a felhalmozott kamatok után fizetendő jövedelemadó alól, |
| --- | --- | --- |

(268)

Ha a PCT kihasználta e rendelkezés előnyeit, a görög hatóságoknak először az alábbi időpontokat kell megadniuk:

—

a PCT mikortól mentesült a felhalmozott kamatok után fizetendő jövedelemadó alól,

| — | mikor kezdődött a III. rakpart üzemeltetése. |
| --- | --- |

—

mikor kezdődött a III. rakpart üzemeltetése.

| (269) | A görög hatóságok minden évben a PCT görög bankokban elhelyezett kapcsolódó betétjeit veszi alapul (a felhalmozott kamatok után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség dátumától), a minden évben felhalmozott kapcsolódó kamatokkal együtt, és az egyes években alkalmazandó jövedelemadó-rátát alkalmazza rájuk. |
| --- | --- |

(269)

A görög hatóságok minden évben a PCT görög bankokban elhelyezett kapcsolódó betétjeit veszi alapul (a felhalmozott kamatok után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség dátumától), a minden évben felhalmozott kapcsolódó kamatokkal együtt, és az egyes években alkalmazandó jövedelemadó-rátát alkalmazza rájuk.

—   A héa-különbözet visszatérítéséhez való jog, függetlenül az építési munkálatoknak vagy a részeinek teljesítési dátumától

| (270) | Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott olyan előnyt tartalmaz, amely megegyezik annak a héa-visszatérítésnek a teljes összegével, amelyet (e rendelkezés alapján) a PCT megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt. |
| --- | --- |

(270)

Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott olyan előnyt tartalmaz, amely megegyezik annak a héa-visszatérítésnek a teljes összegével, amelyet (e rendelkezés alapján) a PCT megtarthat, ha az ehhez a visszatérítéshez kapcsolódó kiadás teljesítését követő 5 éven belül nem kezdődött el a projekt.

| (271) | A görög hatóságok jelezték, hogy a PCT a projekt kezdetétől számított 5 éven belül megkezdte a beruházási projekt hasznosítását, így az 5 éves mentességi időszak nem eredményezett egy konkrét visszafizetendő összeget. |
| --- | --- |

(271)

A görög hatóságok jelezték, hogy a PCT a projekt kezdetétől számított 5 éven belül megkezdte a beruházási projekt hasznosítását, így az 5 éves mentességi időszak nem eredményezett egy konkrét visszafizetendő összeget.

| (272) | A görög hatóságok azonban nem nyújtottak be bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a projekt építése befejeződött és a beruházás hasznosításra került. Ezért a görög hatóságoknak bizonyítékot kell felmutatniuk annak alátámasztására, hogy a projekt építése befejeződött. Ezen kívül be kell nyújtaniuk az építéshez kapcsolódó számlák jegyzékét, illetve az időpontok listáját, amikor a PCT megkapta a héa-visszatérítést e számlák után. |
| --- | --- |

(272)

A görög hatóságok azonban nem nyújtottak be bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a projekt építése befejeződött és a beruházás hasznosításra került. Ezért a görög hatóságoknak bizonyítékot kell felmutatniuk annak alátámasztására, hogy a projekt építése befejeződött. Ezen kívül be kell nyújtaniuk az építéshez kapcsolódó számlák jegyzékét, illetve az időpontok listáját, amikor a PCT megkapta a héa-visszatérítést e számlák után.

| (273) | Ha a projekt még nem épült meg, az építéshez kapcsolódó egyes számlák után kapott héa-visszatérítés időpontjától számított ötödik év lesz a támogatás nyújtásának időpontja. A támogatás a visszatérített héa összegével egyezik meg minden esetben. |
| --- | --- |

(273)

Ha a projekt még nem épült meg, az építéshez kapcsolódó egyes számlák után kapott héa-visszatérítés időpontjától számított ötödik év lesz a támogatás nyújtásának időpontja. A támogatás a visszatérített héa összegével egyezik meg minden esetben.

—   A beruházási javak tág meghatározása => héa-követelés 90 %-os visszatérítéséhez való közvetlen jog ellenőrzés nélkül

| (274) | Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik az összes – a tárgyi eszközökön kívüli – kiadás után visszatérített héa alapján felhalmozott (a beruházási javakkal kapcsolatos) kamatokkal attól a pillanattól kezdve, hogy a PCT számára rendelkezésre állt a visszatérítés, addig a pillanatig, amíg a PCT jogosult ilyen visszatérítésre, azaz a 3. év végéig vagy amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben. |
| --- | --- |

(274)

Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik az összes – a tárgyi eszközökön kívüli – kiadás után visszatérített héa alapján felhalmozott (a beruházási javakkal kapcsolatos) kamatokkal attól a pillanattól kezdve, hogy a PCT számára rendelkezésre állt a visszatérítés, addig a pillanatig, amíg a PCT jogosult ilyen visszatérítésre, azaz a 3. év végéig vagy amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben.

| (275) | A görög hatóságoknak különbséget kell tenniük a beruházási javak fogalmának hatálya alá tartozó tárgyi eszközökhöz kapcsolódó héa és a más munkálatokhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó héa-különbözet között. Ezt a héa-különbözetet kell ezután kiszámítani. A számítás végeredménye alapján a görög hatóságoknak ki kell számítaniuk azt a kamatot, amelyet az államnak el kell kérnie az előleg fizetéséért addig a 3 éves időszak előtt, ameddig a PCT-nek minden esetben visszatérítés jár. Ezeket a kamatokat attól az időponttól kell felszámítani, amikor a PCT rendelkezésére bocsátották a visszatérítést, egészen addig az időpontig, amíg a PCT jogosult lenne ilyen visszatérítésre (vagyis 3 évig). Ha bizonyítható, hogy a 3 éves időszak előtt visszatéríthető a vonatkozó kamat, akkor azt addig az időpontig számítják fel, amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben. |
| --- | --- |

(275)

A görög hatóságoknak különbséget kell tenniük a beruházási javak fogalmának hatálya alá tartozó tárgyi eszközökhöz kapcsolódó héa és a más munkálatokhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó héa-különbözet között. Ezt a héa-különbözetet kell ezután kiszámítani. A számítás végeredménye alapján a görög hatóságoknak ki kell számítaniuk azt a kamatot, amelyet az államnak el kell kérnie az előleg fizetéséért addig a 3 éves időszak előtt, ameddig a PCT-nek minden esetben visszatérítés jár. Ezeket a kamatokat attól az időponttól kell felszámítani, amikor a PCT rendelkezésére bocsátották a visszatérítést, egészen addig az időpontig, amíg a PCT jogosult lenne ilyen visszatérítésre (vagyis 3 évig). Ha bizonyítható, hogy a 3 éves időszak előtt visszatéríthető a vonatkozó kamat, akkor azt addig az időpontig számítják fel, amíg a PCT elszámolhatta volna (az ilyen kiadásokra vonatkozó) héa-különbözetét az áthárított héával szemben.

—   A kamatok késedelmes fizetésének joga időbeli vagy eljárási feltételek nélkül, amennyiben az állam nem téríti vissza a héát

| (276) | Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik a PCT által (a rendelkezés alapján) a görög államtól igényelhető kamatokból a PCT (héa-visszatérítés igénylésére) vonatkozó adónyilatkozata benyújtásától számított 60 nap letelte utáni időszakra, míg a hasonló helyzetben lévő más társaságok még nem lennének jogosultak kamatokra. |
| --- | --- |

(276)

Ez az intézkedés a PCT-nek nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik a PCT által (a rendelkezés alapján) a görög államtól igényelhető kamatokból a PCT (héa-visszatérítés igénylésére) vonatkozó adónyilatkozata benyújtásától számított 60 nap letelte utáni időszakra, míg a hasonló helyzetben lévő más társaságok még nem lennének jogosultak kamatokra.

| (277) | A PCT jelezte, hogy nem használta ki az e rendelkezés adta előnyöket. Ha azonban nem ez a helyzet és valóban az állam fizette ki ezeket a kamatokat, akkor a görög hatóságoknak meg kell jelölniük a pontos kamatösszegeket a kamatfizetések időpontjával együtt. Ezek az időpontok lesznek az odaítélés időpontjai, és a vonatkozó kamatok lesznek az ezeken a napokon odaítélt támogatási összegek. |
| --- | --- |

(277)

A PCT jelezte, hogy nem használta ki az e rendelkezés adta előnyöket. Ha azonban nem ez a helyzet és valóban az állam fizette ki ezeket a kamatokat, akkor a görög hatóságoknak meg kell jelölniük a pontos kamatösszegeket a kamatfizetések időpontjával együtt. Ezek az időpontok lesznek az odaítélés időpontjai, és a vonatkozó kamatok lesznek az ezeken a napokon odaítélt támogatási összegek.

—   Adóveszteség továbbvitele időbeli elhatárolások nélkül

| (278) | Ebben az esetben a támogatás a kiegészítő társasági adó, amelyet a PCT-nek meg kellene fizetnie, ha az adóveszteség az ötéves időbeli korláton túl nem került továbbvitelre. Más szóval, a támogatás megegyezik a PCT által ténylegesen befizetett jövedelemadó és aközött a jövedelemadó között fennálló különbséggel, amelyet a veszteségeknek a veszteségek felmerülését követő 5 éven túlra való továbbvitele lehetőségének hiányában befizetett volna. |
| --- | --- |

(278)

Ebben az esetben a támogatás a kiegészítő társasági adó, amelyet a PCT-nek meg kellene fizetnie, ha az adóveszteség az ötéves időbeli korláton túl nem került továbbvitelre. Más szóval, a támogatás megegyezik a PCT által ténylegesen befizetett jövedelemadó és aközött a jövedelemadó között fennálló különbséggel, amelyet a veszteségeknek a veszteségek felmerülését követő 5 éven túlra való továbbvitele lehetőségének hiányában befizetett volna.

| (279) | Az odaítélés napja ebben az esetben az a nap, amikor az adó esedékessé vált volna. A görög hatóságoknak adatokat kell benyújtaniuk, amelyek alátámasztják a PCT által minden évben tapasztalt adóveszteségeket, és arról, hogy ezeket több mint 5 évig vitték-e tovább. Ha ez a helyzet, akkor ki kell számítaniuk ezeknek a veszteségeknek az adóalapjára gyakorolt hatását, és ebből következően a vonatkozó jövedelemadót, amelyet a PCT a továbbvitel miatt nem fizetett meg. |
| --- | --- |

(279)

Az odaítélés napja ebben az esetben az a nap, amikor az adó esedékessé vált volna. A görög hatóságoknak adatokat kell benyújtaniuk, amelyek alátámasztják a PCT által minden évben tapasztalt adóveszteségeket, és arról, hogy ezeket több mint 5 évig vitték-e tovább. Ha ez a helyzet, akkor ki kell számítaniuk ezeknek a veszteségeknek az adóalapjára gyakorolt hatását, és ebből következően a vonatkozó jövedelemadót, amelyet a PCT a továbbvitel miatt nem fizetett meg.

—   Választás a három értékcsökkenési módszer közül

| (280) | A PCT jelezte, hogy az állandó lineáris módszer mellett döntött. A görög hatóságoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy csak az állandó lineáris módszert alkalmazták, és nem teremtették meg a többi értékcsökkenési módszerre való átváltás lehetőségét. Ha bármelyik másik értékcsökkenési módszert alkalmazták, a támogatás összege megegyezik a PCT által az állandó lineáris módszer alkalmazása során a PCT által fizetendő társasági adó összege és a más két módszer alkalmazása során az általa fizetendő társasági adó összege közötti különbséggel. A támogatás odaítélésének napja az a nap, amikor az kiegészítő adó esedékessé vált volna. |
| --- | --- |

(280)

A PCT jelezte, hogy az állandó lineáris módszer mellett döntött. A görög hatóságoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy csak az állandó lineáris módszert alkalmazták, és nem teremtették meg a többi értékcsökkenési módszerre való átváltás lehetőségét. Ha bármelyik másik értékcsökkenési módszert alkalmazták, a támogatás összege megegyezik a PCT által az állandó lineáris módszer alkalmazása során a PCT által fizetendő társasági adó összege és a más két módszer alkalmazása során az általa fizetendő társasági adó összege közötti különbséggel. A támogatás odaítélésének napja az a nap, amikor az kiegészítő adó esedékessé vált volna.

—   Bélyegilleték-mentesség a munkavégzés finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás esetében

| (281) | A görög hatóságoknak meg kell jelölniük, hogy a PCT a Coscóval kötött, említett szerződéseken kívül kötött-e más hitelszerződéseket. E szerződéseket illetően a PCT-nek nyújtott támogatás megegyezik a hitelekre alkalmazandó bélyegilletékek összegének. A támogatás odaítélésének napjai azok a napok, amikor a bélyegilletékek esedékesek voltak. |
| --- | --- |

(281)

A görög hatóságoknak meg kell jelölniük, hogy a PCT a Coscóval kötött, említett szerződéseken kívül kötött-e más hitelszerződéseket. E szerződéseket illetően a PCT-nek nyújtott támogatás megegyezik a hitelekre alkalmazandó bélyegilletékek összegének. A támogatás odaítélésének napjai azok a napok, amikor a bélyegilletékek esedékesek voltak.

—   A PCT hitelezői javára nyújtott mentességek adók, bélyegilletékek, hozzájárulások és egyéb jogok alól, amelyeket a PCT hitelszerződéseiből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések után általában meg kellene fizetniük az állam és harmadik felek felé

| (282) | Ez az előny a PCT hitelezői, különösen a Cosco számára nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik annak a bélyegilletéknek az összegével, amelyet a Coscónak az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján általában meg kellene fizetnie a PCT-vel megkötött szerződéshez kapcsolódó hitel harmadik félre való átruházása esetén. |
| --- | --- |

(282)

Ez az előny a PCT hitelezői, különösen a Cosco számára nyújtott támogatást tartalmaz, amely megegyezik annak a bélyegilletéknek az összegével, amelyet a Coscónak az általánosan alkalmazandó jogszabályok alapján általában meg kellene fizetnie a PCT-vel megkötött szerződéshez kapcsolódó hitel harmadik félre való átruházása esetén.

| (283) | A görög hatóságok szerint a Cosco kétszer nyújtott hitelt a PCT-nek 2009-ben, amelyeket a PCT 2011-ben fizetett vissza. A Bizottság ennek alapján nem talált arra utaló jelet, hogy történt ilyen átruházás. |
| --- | --- |

(283)

A görög hatóságok szerint a Cosco kétszer nyújtott hitelt a PCT-nek 2009-ben, amelyeket a PCT 2011-ben fizetett vissza. A Bizottság ennek alapján nem talált arra utaló jelet, hogy történt ilyen átruházás.

| (284) | A görög hatóságoknak tisztázniuk kell, hogy ezt a rendelkezést alkalmazták-e. Ha ez a helyzet, akkor ki kell számolniuk a bélyegilletéket, amely az ilyen jogi aktusok után esedékes. |
| --- | --- |

(284)

A görög hatóságoknak tisztázniuk kell, hogy ezt a rendelkezést alkalmazták-e. Ha ez a helyzet, akkor ki kell számolniuk a bélyegilletéket, amely az ilyen jogi aktusok után esedékes.

—   Illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik

| (285) | Ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT számára, amely megegyezik az általa ilyen körülmények között elviekben fizetendő illetékkel, és amelynek a megfizetése alól felmentették. A görög hatóságoknak tisztázniuk kell, hogy ezt a rendelkezést alkalmazták-e. Ha alkalmazták, akkor meg kell jelölniük a PCT-nek nyújtott támogatások összegét, és az odaítélésük időpontját a fenti intézkedéseknél már ismertetett módon. |
| --- | --- |

(285)

Ez a rendelkezés olyan előnyt biztosít a PCT számára, amely megegyezik az általa ilyen körülmények között elviekben fizetendő illetékkel, és amelynek a megfizetése alól felmentették. A görög hatóságoknak tisztázniuk kell, hogy ezt a rendelkezést alkalmazták-e. Ha alkalmazták, akkor meg kell jelölniük a PCT-nek nyújtott támogatások összegét, és az odaítélésük időpontját a fenti intézkedéseknél már ismertetett módon.

—   Adókedvezmény a külföldi beruházások részére a PCT kérelmét követően

| (286) | A görög hatóságok jelezték, hogy ezt a rendelkezést nem alkalmazták. Mindenesetre a (220) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a PCT-nek joga van kérelmezni és megkapni ezt az adókedvezményt. |
| --- | --- |

(286)

A görög hatóságok jelezték, hogy ezt a rendelkezést nem alkalmazták. Mindenesetre a (220) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a PCT-nek joga van kérelmezni és megkapni ezt az adókedvezményt.

A lépések időzítése

| (287) | Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül a Görög Köztársaság tájékoztatja a Bizottságot a tervezett vagy alkalmazott intézkedésekről:






  i. | azon intézkedések megjelölése, amelyek valóban a de minimis rendelet hatálya alá tartozhatnak és az ezt alátámasztó dokumentumok benyújtása; |
| --- | --- | --- |

(287)

Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül a Görög Köztársaság tájékoztatja a Bizottságot a tervezett vagy alkalmazott intézkedésekről:

i.

azon intézkedések megjelölése, amelyek valóban a de minimis rendelet hatálya alá tartozhatnak és az ezt alátámasztó dokumentumok benyújtása;

| ii. | azon intézkedések megjelölése, amelyeket visszatérítettek vagy amelyek visszatérítésére terveket hoztak létre. |
| --- | --- |

ii.

azon intézkedések megjelölése, amelyeket visszatérítettek vagy amelyek visszatérítésére terveket hoztak létre.

| (288) | Az e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül a Görög Köztársaság tájékoztatja a Bizottságot, hogy végrehajtotta-e a visszatérítést. |
| --- | --- |

(288)

Az e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül a Görög Köztársaság tájékoztatja a Bizottságot, hogy végrehajtotta-e a visszatérítést.

| (289) | Főszabály szerint ez a visszatérítés végső határideje. |
| --- | --- |

(289)

Főszabály szerint ez a visszatérítés végső határideje.

| (290) | Azokban az esetekben, amikor a PCT az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (194) meghatározott határokat nem túllépő előnyben részesült, az ilyen előnyt nem tekintik állami támogatásnak, ha a rendelet által meghatározott valamennyi feltétel teljesül, és a támogatás nem visszakövetelhető. |
| --- | --- |

(290)

Azokban az esetekben, amikor a PCT az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (194) meghatározott határokat nem túllépő előnyben részesült, az ilyen előnyt nem tekintik állami támogatásnak, ha a rendelet által meghatározott valamennyi feltétel teljesül, és a támogatás nem visszakövetelhető.

| (291) | A visszatérítendő támogatási összegnek tartalmaznia kell a támogatásnak a PCT rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat. A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (195) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (196) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(291)

A visszatérítendő támogatási összegnek tartalmaznia kell a támogatásnak a PCT rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat. A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (195) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (196) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (292) | A Bizottság megállapítja, hogy Görögország az alábbi támogatási intézkedéseket jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre.






  1. | a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség; |
| --- | --- | --- |

(292)

A Bizottság megállapítja, hogy Görögország az alábbi támogatási intézkedéseket jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre.

1.

a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség;

| 2. | hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított 60. napot követő első naptól fogva; |
| --- | --- |

2.

hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított 60. napot követő első naptól fogva;

| 3. | veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele; |
| --- | --- |

3.

veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele;

| 4. | választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően; |
| --- | --- |

4.

választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően;

| 5. | bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után; |
| --- | --- |

5.

bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után;

| 6. | adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség; |
| --- | --- |

6.

adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség;

| 7. | illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik; |
| --- | --- |

7.

illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik;

| 8. | speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére. |
| --- | --- |

8.

speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére.

| (293) | A görög hatóságok nem mentesítették a PCT-t a kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alól, és ezért nem nyújtottak támogatást a PCT-nek ebben a kontextusban. |
| --- | --- |

(293)

A görög hatóságok nem mentesítették a PCT-t a kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alól, és ezért nem nyújtottak támogatást a PCT-nek ebben a kontextusban.

| (294) | A fent azonosított valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen a Szerződéssel, és ezért visszafizetendő, |
| --- | --- |

(294)

A fent azonosított valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen a Szerződéssel, és ezért visszafizetendő,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi állami támogatási intézkedéseket Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hozta a Piraeus Container Terminal S.A. és hitelezője, a Cosco javára, és összeegyeztethetetlenek a belső piaccal:

| 1. | a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség; |
| --- | --- |

1.

a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség;

| 2. | hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított 60. napot követő első naptól fogva; |
| --- | --- |

2.

hozzáadottértékadó-különbözet megtérítéséhez való jog függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok alkalmazásában; a kamatok késedelmes fizetésének joga a hozzáadottértékadó-különbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított 60. napot követő első naptól fogva;

| 3. | veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele; |
| --- | --- |

3.

veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele;

| 4. | választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően; |
| --- | --- |

4.

választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően;

| 5. | bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után; |
| --- | --- |

5.

bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után;

| 6. | adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség; |
| --- | --- |

6.

adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség;

| 7. | illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik; |
| --- | --- |

7.

illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után a koncessziós szerződés alapján, amely a héa-törvény hatályán kívül esik;

| 8. | speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére. |
| --- | --- |

8.

speciális védelmi rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére.

2. cikk

A görög hatóságok nem nyújtottak állami támogatást a Piraeus Container Terminal S.A. kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alól való felmentése által.

3. cikk

(1)   Görögország visszafizetteti a PCT-vel és anyavállalatával, a Coscóval az 1. cikkben említett összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   A visszakövetelendő összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszafizettetés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK rendelettel összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Görögország e határozat elfogadásának időpontjától kezdve hatályon kívül helyezi az 1. cikkben említett intézkedések folytatására irányuló rendelkezéseket.

(5)   Görögország e határozat elfogadásának időpontjától kezdve megszünteti a 1. cikkben említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Görögország a határozat végrehajtását a határozatról szóló értesítés időpontjától számított négy hónapon belül biztosítja.

5. cikk

(1)   A határozat kihirdetésének időpontjától számított két hónapon belül Görögország benyújtja az alábbi információkat:

| a) | a PCT és anyavállalata, a Cosco által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a PCT és anyavállalata, a Cosco által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a PCT-t és anyavállalatát, a Coscót felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a PCT-t és anyavállalatát, a Coscót felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikkben említett odaítélt támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. Görögország a Bizottság egyszerű kérésére azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Továbbá Szlovénia részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezett által már visszafizetett támogatási összegekről és kamatokról.

6. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 23-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. május 13-án vette nyilvántartásba.

2

(3)  A Bizottság ugyanezen a napon vette nyilvántartásba.

3

(4)  A Bizottság 2012. július 11-i határozata (C(2012) 4217 final) az SA.28876 (C (12/C) (korábbi CP 202/09) számú ügyben – Görögország – A pireuszi kikötő konténer terminálja & Cosco Pacific Limited (HL C 301., 2012.10.5., 55. o.).

4

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

5

(6)  Lásd a koncessziós szerződésnek a szerződés hatályáról szóló 1.1. cikkét, valamint a használati és hasznosítási jogokról szóló 3. szakaszát.

6

(7)  Lásd a koncessziós szerződés 3.1. cikkének iii. pontját.

7

(8)  Közzétéve a Hivatalos Lapban. 2008/S 20-026332. hivatkozási számmal 2008. január 30-tól, melyet 2008. március 18-tól a 2008/S 54-072476. hivatkozási számú felhívással módosítottak, és a pályázatok benyújtásának határidejét 2008. május 19-ig meghosszabbították.

8

(9)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

9

(10)  i. a PCT számára a Görögország területén kívül bejegyzett társaságok vagy közös vállalkozások által Görögország területén kívül biztosított áruk, munkavégzés és szolgáltatások után járó társasági adó alóli mentesség azzal a feltétellel, hogy Görögország és a bejegyzés szerinti országok között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó kétoldalú adóügyi megállapodás van érvényben, ii. a hozzáadottérték-adó megtérítése a vonatkozó kérelem benyújtásától számított 60 napon belül és – amennyiben az állam nem téríti vissza a hozzáadottérték-adót – a kamat kiszámításához szükséges kamatláb a vonatkozó kérelem benyújtásától számított 60 napon belül.

10

(11)  A törvény 2. cikkének (1) bekezdése.

11

(12)  A törvény 2. cikkének (3) és (4) bekezdése.

12

(13)  A törvény 2. cikkének (5) bekezdése.

13

(14)  A törvény 2. cikkének (6) bekezdése.

14

(15)  A törvény 2. cikkének (8) bekezdése.

15

(16)  A törvény 2. cikkének (9) bekezdése.

16

(17)  A törvény 2. cikkének (10) bekezdése.

17

(18)  A törvény 3. cikke.

18

(19)  A T-157/01. sz., Danske Busvogmaend kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-917. o.).

19

(20)  i. a szerződések hosszú távú jellege, ii. igen jelentős kezdeti befektetés szükségessége, amely a gyakorlatban csökkentett vagy semmilyen bevételt sem jelent a kezdeti időszakban, iii. külső finanszírozás biztosításának szükségessége, iv. a pénzügyi megtérülés bizonytalansága, v. az új állami infrastruktúra létrehozása mint általános közérdek, vi. erős közérdek a projekt sikeres és jövedelmező befejezésében.

20

(21)  A versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. július 11-i 670/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 204., 2012.7.31., 1. o.) és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

21

(22)  Így különösen azt említik, hogy a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 1370/2007/EK rendelet elismeri, hogy amennyiben az adóelőny biztosításának igénye vagy a tőkének a kivételes infrastrukturális, gördülőállomány- vagy járműberuházással kapcsolatos amortizációja igazolja, a közszolgáltatási szerződés időtartama hosszabb is lehet.

22

(23)  A C-106/09 P. és C-107/09 P. sz., Bizottság (C-106/09) és Spanyol Királyság (C-107/09 P.) kontra Government of Gibraltar és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (2011) egyesített ügyekben hozott ítélet, 90–92. pont.

23

(24)  Az eljárást megindító bizottsági határozat (115) preambulumbekezdése.

24

(25)  A C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-7115. o.) 81. pontja.

25

(26)  A C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8384. o.).

26

(27)  A C-169/08. sz., Presidente del Consiglio del Ministri kontra Regione Sardegna ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., I-10821. o.).

27

(28)  A T-210/02 RENV. sz., British Aggregates Association kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélet (2012).

28

(29)  Lásd például a Törvényszék a T-210/02 RENV. sz., British Aggregates Association kontra Európai Bizottság ügyben (EBHT 2012.) e tárgyban végzett elemzését, 83–91. pont.

29

(30)  A T-304/04. és T-316/04. sz., Olaszország és WAM SpA kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2006., II-64. o.).

30

(31)  COMP/M.5398. – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450. – KUHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55. – HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56. – HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863. – TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398. – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576. – ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973. –CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829. MAERRSK/PONL, COMP/M.1674. – MAERSK/ECT, IV/M.831. – P&O/ROYAL NEDLLOYD ügyek.

31

(32)  A 409/V/2009. sz. ügy, 2009. január 23-i határozat, 22. o.

32

(33)  A szaloniki kikötő, a román konstancai kikötő, a szlovén koperi kikötő és számos olasz kikötő (vö. az eljárás megindításáról szóló határozat 173. lábjegyzetével).

33

(34)  A Bizottság 2009. december 18-i határozata a C 21/09 (korábbi N 105/08, N 168/08 és N 169/08) ügyről – Görögország – Állami infrastruktúra- és gépberuházások finanszírozása a pireuszi kikötőben (HL C 402., 2012.12.29., 25. o.).

34

(35)  Köszönhetően a következőknek: a Pireusz és e területek közötti távolság; a korszerű vasúti összeköttetés és szolgáltatások hiánya; a jövőben felmerülő többletköltségek; illetve a nagyobb mélytengeri konténerszállító útvonalak megállapodása, amelyek a közép-mediterrán térséget szolgálják ki a Máltán (pl. Maersk), Tarantón (pl. Evergreen), Velencében (pl. MSC) és Gioia Tauróban (pl. MSC) található kikötői konténerterminálokon keresztül.

35

(36)  Például Koper körülbelül 9 méteres tengermélységgel rendelkezik a Pireuszban található 15–19 méterhez képest (ahol az általa kiszolgált hajók gyakran jóval 12 méter feletti mélységet igényelnek). Hetente 13 500 TEU mértékű konténerhajó keresi fel Pireusz konténerkikötőjét, amelyeket az említett kikötők nem tudnak kiszolgálni.

36

(37)  Az árurakodási forgalom bármely más kikötőbe való átszállításának jelentős többletköltsége nem tenné vonzóvá ezeket a kikötőket az ilyen forgalom számára.

37

(38)  Pireusz oda-vissza távolsága ettől a hajózási útvonaltól egy átlagos mélytengeri hajó számára csak 16 órányi hajózást jelent, Szaloniki 44-et, Koper 120-at, míg Konstanca több napot (itt azért, mert át kell kelni a Dardanellákon és a Boszporuszon, illetve forgalmi torlódási problémák is felmerülnek).

38

(39)  A bizottsági határozat (117) bekezdése szerint: „Az egyetlen uniós kikötők, amelyek a Földközi-tenger keleti részén lévő piac részét képezik, a Fekete-tengeren elhelyezkedő kikötők (például Konstanca Romániában és Várna Bulgáriában). Ám a Fekete-tengert az Égei-tengerrel összekötő szorosok különleges helyzete miatt nem a fekete-tengeri kikötők a pireuszi kikötő legnagyobb versenytársai. Ehhez hasonlóan, bár nem lehet teljesen kizárni az, hogy más uniós kikötők, mint például az olaszországi és a szlovéniai adriai kikötők ne versenyezzenek a pireuszi kikötővel, a köztük lévő versengés nem jelentős”.

39

„Az egyetlen uniós kikötők, amelyek a Földközi-tenger keleti részén lévő piac részét képezik, a Fekete-tengeren elhelyezkedő kikötők (például Konstanca Romániában és Várna Bulgáriában). Ám a Fekete-tengert az Égei-tengerrel összekötő szorosok különleges helyzete miatt nem a fekete-tengeri kikötők a pireuszi kikötő legnagyobb versenytársai. Ehhez hasonlóan, bár nem lehet teljesen kizárni az, hogy más uniós kikötők, mint például az olaszországi és a szlovéniai adriai kikötők ne versenyezzenek a pireuszi kikötővel, a köztük lévő versengés nem jelentős”

(40)  A Bizottság C 21/2009. sz. ügyben hozott, 4. lábjegyzetben említett határozatának (114) és (115) bekezdése.

40

(41)  i. Görögország legnagyobb, több mint 5 millió ember által lakott városi területének közelében helyezkedik el, amely az országban elérhető legjobb vasúti és közúti csatlakozásokkal rendelkező, legnagyobb ipari/kereskedelmi övezet, ii. kiterjedt kikötési területtel, tárolóhelyekkel és nagy horgonyzóhellyel rendelkezik, iii. itt a legnagyobb a vízmélység, iv. ez esik legközelebb a Szuez–Gibraltár-tengelyhez, v. ez az egyik legversenyképesebb bunkerolajpiac világszerte, vi. kiterjedt hajókarbantartó létesítményeket és a hajóüzemeltetők számára szükséges szolgáltatások széles skáláját kínálja.

41

(42)  Az N 508/07 – Ionia Odos, N 45/08 – Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona autópálya, N 566/07 – Korinthos-Tripoli-Kalamata autópálya és Lefktro-Sparti ág, N 565/07 – Közép-görögországi autópálya, N 633/07 – a Patras-Athens-Thessaloniki-Evzona autópálya Maliakos-Kleidi közötti szakaszának koncessziós szerződése, N 134/07 – a szaloniki tenger alatti alagút koncessziós szerződése, N 462/99 – Attiki Odos, NN 143/97 – Rio Antirrio autópályahíd és NN 27/96 – Spatai Nemzetközi Repülőtér ügyben hozott bizottsági határozatok.

42

(43)  A Bizottság NN 27/96. sz., Spatai Nemzetközi Repülőtér ügyében hozott határozata.

43

(44)  A Bizottság N 462/99 sz., Attiki Odos ügyben hozott határozata és NN 143/97 sz., Rio Antirrio autópályahíd ügyben hozott határozata.

44

(45)  A T-427/04. sz., Franciaország kontra Bizottság és a T-17/05. sz., France Telecom kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2009., II-0435. o.) 264–266. pontja, a C-474-09 P–C-476/09 P. sz., Territorio Historico de Vizcaya ügyben hozott ítélet 70. pontja, még nem tették közzé.

45

(46)  Lásd az eljárást megindító határozat (221) preambulumbekezdését.

46

(47)  Ugyanilyen megfontolásból a Bizottság szintén jóváhagyott egy, a vidéki területeken megvalósítandó szélessávú infrastruktúrára irányuló programot (SA. 32866 (11/N), amelynek jogalapja a köz- és magánszféra közötti partnerségről szóló 3389/2005. törvény, amely a 3755/2009. törvényben foglalt adóügyi rendelkezésekhez hasonló rendelkezéseket tartalmaz.

47

(48)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (225) és (226) preambulumbekezdéseit.

48

(49)  2012-ben a) a II. rakparton 76,5 %-kal nőtt a forgalom 2011-hez képest (2 108 000 TEU 2012-ben a 2011-es 1 188 000 TEU-hoz képest), b) a kapacitás 700 000 TEU–val magasabb volt, mint amit a koncessziós szerződésben előirányoztak, c) a bevételek 43 %-kal nőttek 2011-hez képest (72,87 millió EUR-ról 104,3 millió EUR-ra). 2012-ben a PCT, a TRAINOSE és a Hewlett Packard egy megállapodást írt alá, mely szerint a Hewlett Packard Görögországon keresztül szállítja a termékeit a szomszédos országokba.

49

(50)  Szakmai titoktartási kötelezettség alá esik.

50

(51)  A Bizottság határozata a C 39/2009 sz. ügyben – Lettország – Ventspills Free Port Authority (50 %-os támogatási intenzitás), SA. 30742 – A klaipedai kompterminál infrastruktúrájának megépítése (65 %-os támogatási intenzitás), SA 34940 (2012/N) – Augustai kikötő (68.87 %-os támogatási intenzitás), N 649/2001 – Fuvarozási létesítmények támogatása (94 %-os támogatási intenzitás), C 21/2009 – A pireuszi kikötő infrastruktúrájának és berendezésének állami finanszírozása.

51

(52)  Lásd a 34. lábjegyzetet.

52

(53)  A 670/2012/EU rendelet.

53

(54)  E tekintetben arra hivatkoznak, hogy a Kínai Fejlesztési Bank, a PCT egyik hitelezője, megvárta a megerősítő jogszabály elfogadását, mielőtt aláírta volna a PCT-nek nyújtott hitelt. Ezenkívül egy e-mailre is hivatkoznak, melyet a(z) [...] küldött a PCT-nek 2009 januárjában, hogy kifejezze főbb aggodalmait az említett koncessziós szerződés finanszírozásával kapcsolatban. Az e-mail szerint a koncessziós szerződés nem nyújtott védelmet a jog általános vagy diszkriminatív változásai ellen, és azt állítják, hogy ez a koncessziós szerződés adóügyi keretét érintette.

54

(55)  A benyújtott becslések a PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. által készített tanulmányra épültek, és a Cosco a megerősítő törvény közzétételekor (2009. március) érvényes üzleti terve feltételezéseinek és az általánosan alkalmazandó rendelkezéseknek az összehasonlítását tartalmazták. Az összehasonlítás eredményéből levonták a PCT-nél az adóügyi rendelkezések hiánya esetén felmerülő többletfinanszírozási igényeknek az összegét. A számítások eredményeként kapott összeget végül jelenértéken számították ki (évi 9,0 %-os diszkontráta alkalmazásával, vagyis a PPA által a PCT által a pályázat során felajánlott a minimális garantált koncessziós díjak diszkontálásához alkalmazott rátán, illetve a 2009. márciusi 4,47 %-os évi diszkontráta alkalmazásával is, vagyis a bizottsági közleményben meghatározott referenciarátán). Ezek a számítások nem tartalmazzák a törvény 2.3., 2.5., 2.9., 2.10. és 3. cikkében foglalt intézkedéseket.

55

(56)  A legrosszabb esetben.

56

(57)  Például a C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline GmbH and Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 41. pontja, a T-335/08. sz., BNP Paribas and Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., II-3323. o.) 204. pontja; és a T-425/04., T-444/04., T-450/04. és T-456/04. sz., Franciaország, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA and AFORS Télécom kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., II-2009. o.) 216. pontja.

57

(58)  A Bizottság határozata az SA.21918 ügyben – Franciaország – Szabályozott villamosenergia-tarifák Franciaországban (HL C 398., 2012.12.22., 10. o.), a Bizottság 1997. szeptember 16-i 98/353/EK határozata a Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH számára nyújtott állami támogatásról (HL L 159., 1998.6.3., 58. o.), a Bizottság 2007. január 24-i C(2007) 134 határozata az NN 67/05. sz. állami támogatásról – Litvánia – a nyereségadó arányának csökkentése az UAB „Bite GSM” számára, a Bizottság 2002. augusztus 2-i 2003/227/EK határozata a Spanyolország által a Benidorm (Alicante) közelében található Terra Mítica SA vidámparkba fektetett állami támogatásról és egyes intézkedésekről (HL L 91., 2003.4.8., 23. o.), a Bizottság 2010. április 14-i határozata az NN 30/09 sz. állami támogatási ügyben – Írország – a Ritz-Carlton Hotelnek (Powerscourt, Co. Wicklow) nyújtott hoteltőke-juttatások, a Bizottság 2003. március 5-i 2003/590/EK határozata arról az állami támogatásról, amelyet az Egyesült Királyság a CDC Group plc számára kíván nyújtani (HL L 199., 2003.8.7., 28. o.), a Bizottság 2009. január 28-i 2009/476/EK határozata a Luxemburg által a villamosenergia-piac megszervezése számára kompenzációs alap formájában végrehajtott állami támogatásról (C 43/02 (ex NN 75/01)) (HL L 159., 2009.6.20., 11. o.), a Bizottság 1997. április 16-i 98/212/EK határozata az Olaszország által az Enirisorse SpA számára nyújtott állami támogatásról (HL L 80., 1998.3.18., 32. o.), a Bizottság 2007. március 1-jei határozata az NN4/07 sz állami támogatási ügyben – „Delitissue Sp. z o.o.” a C(2007) 769 sz. dokumentum alapján.

58

(59)  A PCT számításai szerint az adóügyi rendelkezések elfogadásának hatását a PCT 2009. márciusi minta üzleti tervében figyelembe vett valós belső megtérülési rátára („IRR”) [...] bázispontra becsülték (vagyis [...] %-ra), ami az érintett adóügyi rendelkezések hiányában kiszámított IRR-rel összehasonlítva körülbelül [...] %-os (vagyis [...] %-ról [...] %-ra való) növekedést jelent.

59

(60)  A C-180/98–C-184/98. sz., Pavlov és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6451. o.).

60

(61)  A 118/85. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1987., 2599. o.) 7. pontja, a C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-3851. o.) 36. pontja, a C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., I–-6451. o.).

61

Bizottság kontra Olaszország

Bizottság kontra Olaszország

(62)  A Bizottság határozatai az alábbi állami támogatási ügyekben: N 44/10 – Krievu Sala kikötői infrastruktúrájának állami finanszírozása (HL C 215., 2011.7.21., 21. o.) 60–68. bekezdése; C 39/2009 – A ventspilsi kikötő kikötői infrastruktúrájának állami finanszírozása (HL C 62., 2010.3.20., 7. o.) 53–58. bekezdése, N 60/06 – Rotterdami kikötő (HL C 196., 2007.8.24., 1. o.) 42–52. bekezdése; N 520/03 – Flamand kikötők (HL C 176., 2005.7.16., 12. o.) 34–54. bekezdése.

62

(63)  Lásd többek között a C-82/01P. sz., Aéroport de Paris ügyben 2002. október 24-én hozott ítéletet (EBHT 2002., I-9297. o.), valamint a T-455/08. sz., Flughafen Leipzig-Halle GmbH and Mitteldeutsche Flughafen AG kontra Bizottság és a T-443/08. sz., Freistaat Sachsen and Land SachsenAnhalt kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. március 24-én hozott ítéletet (EBHT 2011., II-1311. o.).

63

(64)  A C-39/94. sz., SFEI és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 1996., I--3547. o.) 60. pontja; a C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-2459. o.) 41. pontja.

64

(65)  A 173/73 sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1974., 709. o.) 13. pontja.

65

(66)  A C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 38. pontja; a C-387/92. sz., Banco Exterior de España ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., I-877. o.) 13. pontja; és a C-200/97. sz., Ecotrade ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-7907. o.) 34. pontja.

66

Banco Exterior de España

Ecotrade

(67)  A C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I–289. o.) 132. pontja.

67

(68)  A C-280/00. sz., Altmark Trans ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-7747. o.).

68

(69)  A C-39/94. sz., SFEI és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 1996., I-3547. o.) 60–61. pontja.

69

(70)  Lásd a C-71/09 P., C-73/09 P. és C-76/09 P. sz., Comitato „Venezia vuole vivere”, Hotel Cipriani Srl and Società Italiana per il gas SpA (Italgas) kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-4727. o.) 92. és 94–96. pontját és a Bíróság elnökének határozatát a T-172/14. sz., R Stahlwerk Bous kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 59–60. pontját.

70

(71)  A törvény 2. cikkének (9) bekezdése.

71

(72)  A C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 41. pontja; a C-308/01. sz., GIL Insurance és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-4777. o.) 68. pontja; a C-172/03. sz., Heiser ügyben hozott ítélet (EBHT 2005., I-1627. o.) 40. pontja.

72

(73)  Lásd a C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítélet 41. pontját; a C-308/01. sz., GIL Insurance ügyben hozott ítélet 68. pontját; a C-172/03. sz., Heiser ügyben hozott ítélet 40. pontját, a C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-7115. o.) 54. pontját és a T-233/04. sz., Hollandia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 86. pontját.

73

(74)  Lásd például a C-279/08P. sz., Bizottság kontra Hollandia ügyben hozott ítélet (NOx) (EBHT 2011., I-7671. o.) 62. pontját.

74

(75)  A C-106/09 P. és C-107/09 P. sz., Bizottság és Spanyol Királyság kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-11113. o.).

75

(76)  Lásd a T-92/00. és T-103/00. sz., Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA and Ramondín Cápsulas kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1385. o.) 51. pontját.

76

(77)  Lásd a C-279/08 P. sz., Bizottság kontra Holland Királyság ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., I-7671. o.) 50. pontját.

77

(78)  A C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 32. pontja; a C-143/99. sz., Adria Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., I-8365. o.) 48. pontja; a C-409/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-1487. o.) 48. pontja.

78

(79)  A T-92/00. és T-103/00. sz., Ramondin SA and Ramondín Cápsulas SA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1385. o.) 39. pontja: ebben az ítéletben a Bíróság kimondta, hogy egy adóügyi intézkedést csak egy bizonyos összeget átlépő beruházásokra alkalmazni azt jelenti, hogy az intézkedést de facto jelentős pénzügyi forrásokkal rendelkező vállalkozások számára tartották fenn.

79

de facto

(80)  Lásd például a C-78/08–C/80/08. sz., Paint Graphos és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-7611. o.) 69. pontját.

80

(81)  Lásd például a C-78/08–C/80/08. sz., Paint Graphos és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-7611. o.) 69. és 70. pontját, a C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-7115. o.) 81. pontját; a C-279/08 P. sz., Bizottság kontra Hollandia ügyben hozott ítéletet (NOx) (EBHT 2011., I-7671. o.); a C-487/06 P. sz., British Aggregates kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (EBHT 2008., I-10515. o.).

81

(82)  Lásd többek között a C-279/08P. sz., Bizottság kontra Holland Királyság ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., I-07671. o.) 75. pontját, a C-487/06 P. sz., British Aggregates kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-10505. o.) 92. pontját; a C-241/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1996., I-4551. o.) 21. pontját; a C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-2459. o.) 23. pontját; a C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 25. pontját.

82

Franciaország kontra Bizottság

Spanyolország kontra Bizottság

Belgium kontra Bizottság

(83)  E tekintetben lásd a T-92/00. és T-103/00. sz., Ramondin SA and Ramondín Cápsulas SA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1385. o.) 62. pontját.

83

(84)  Vagy legkésőbb 2015. október 31-ig.

84

(85)  A 2009. évi 3755. törvény 2. cikkének (1) bekezdése.

85

(86)  A görög jövedelemadó-kódex 99. cikk (1) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése 12. cikkének (1) bekezdésével, 105. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és 109. cikke (1) bekezdésével együtt; a társasági jövedelemadó 25 % volt a 2010. pénzügyi évben, 24 % a 2011. pénzügyi évben, 20 % a 2012. pénzügyi évben, 22 % a 2013. pénzügyi évben és 26 % a 2014. pénzügyi évtől kezdődően.

86

(87)  A görög jövedelemadó-kódex 99. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében ekkor forrásadó alkalmazandó.

87

(88)  A görög hatóságok szerint a „felhalmozott kamat” kifejezést arra a számviteli módszerre használják, amely a kamatfelhalmozás kiszámítására alkalmaznak, ahol a kamat a pénzforgalmi időszakoktól és a szóban forgó összegektől függően halmozódik fel. Más szavakkal a „felhalmozott kamat” egy konkrét összegnek egy konkrét időszakon keresztül felhalmozott kamata (függetlenül attól, hogy a kamat késedelmi vagy esedékes kamat). A görög hatóságok szerint a PCT általában készpénzbetétek formájában gyűjti be az ilyen kamatot a hitelintézetekkel.

88

(89)  A felhalmozott kamatra vonatkozó adómentesség változó időszakra érvényes, amely a munkálatok idő előtti vagy késedelmes befejezésétől függ, de mindig van határozott vége. A koncessziós szerződés 12. cikke értelmében a III. rakpart üzemeltetését 48 hónappal az építkezés megkezdése után, ám legkésőbb 2015. október 31-ig kell elkezdeni.

89

(90)  Amennyiben nincs érvényben a kettős adóztatás elkerülésére irányuló szerződés.

90

(91)  Lásd a (95)–(97) preambulumbekezdést.

91

(92)  Vagyis a 103. cikk (1) bekezdésének m) pontja.

92

(93)  A C-241/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (Kimberly Clark) (EBHT 1996. I-4451. o.). Lásd még az adóügyi felhívás (21) preambulumbekezdését.

93

(94)  A 2009. évi 3755. törvény 2. cikkének (2) és (3) bekezdése.

94

(95)  A héa-törvény 30. cikkének (1) bekezdése.

95

(96)  A héa-törvény 32. cikkének (3) bekezdése.

96

(97)  Mivel a héa-követelés továbbvitelére három éves időkorlát van érvényben.

97

(98)  A héa-törvény 33. cikkének (4) bekezdése.

98

(99)  A megerősítő törvény elfogadása időpontjában hatályos határozat szerint.

99

(100)  Ideértve azt az esetet, amelyben beruházási javak is érintettek.

100

(101)  Az 1073/2004. miniszteri határozat 2. cikkének (7) bekezdése.

101

(102)  A héa-törvény 33. cikkének (3) bekezdése. Az 5 éves időkorlát nem vonatkozik a közműszolgáltatókra.

102

(103)  Az 1473/1984. törvény 38. cikkének (2) bekezdése.

103

(104)  A Conseil d'Etat 1948/1992., 3035/1992., 1274/2002., 1207/2012. és 1501/2012. ítélete, valamint az Athéni Közigazgatási Bíróság 222/2009., 223/2009. és 2141/2009. ítélete és a Szaloniki Közigazgatási Bíróság 4793/2013. ítélete. Ez az értelmezés a 26-6/10-7/1944. (az állami bíróság eljárási száma) végrehajtási rendelet 21. cikkén alapul, melynek értelmében „a jogilag szokásos kamat és a késedelmi kamat [...] attól a ponttól számítandó, hogy a jogi lépést az állam részére bejelentették”.

104

(105)  Az adóügyi jogi eljáráskódex értelmében az adóalany a jogi aktusról való értesülésétől számított 20 napon belül nyújthat be jogorvoslati kérelmet.

105

(106)  A héa-törvény 33. cikkének (4) bekezdésében olvasható meghatározás szerint.

106

(107)  A C-110/94 P. sz., Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO) ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-870. o.).

107

(108)  A C-110/94. sz. ügyben hozott ítélet 15. pontja.

108

(109)  Lásd a 4013/2011. sz. törvény 18. cikk (2) bekezdése által módosított 3389/2005. sz. törvény 29. cikk (3) bekezdését.

109

(110)  Azt a jogbiztonságot is magában foglalja, hogy a PCT összes kiadásfajtáját ugyanúgy kezelik, bár az általánosan alkalmazandó jogszabályok szerint nem ez lenne az eljárás.

110

(111)  A levél 2008. október 31-én kelt, és a görög hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőző eljárásban nyújtották be a 2011. február 1-i beadvány 2. mellékleteként. A Bizottság 2011. február 8-án 2011/013591. számon vette nyilvántartásba.

111

(112)  Ebben 90 %-os héa-visszatérítést igényeltek a kérelem keltétől számított 1 hónapon belül, a fennmaradó 10 %-ot pedig 1 éven belül kérték. Ez a visszatérítés lényegében megegyezik a beruházási javakra vonatkozó visszatérítéssel.

112

(113)  A T-68/03. sz., Olympic Airways kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2007., II-2911. o.) 361. pontja, a C-25/07. sz., Alicja Sosnowska kontra Dyrektor Izby Skarbowej ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-5129. o.).

113

(114)  A héa-visszatérítésre vonatkozó kötelezettség akkor merül fel, amikor az előzetesen felszámított héát befizetik, és a héa-levonási jog „[...] közvetlenül érvényesül [...] bár a tagállamok rendelkeznek bizonyos mozgástérrel a héa-túlfizetés visszatérítési szabályainak meghatározása során, e szabályok nem sérthetik a közös héa-rendszer semlegességének elvét azáltal, hogy ezen adót teljesen vagy részben az adóalanyra terhelik” [...] Ez azt jelenti, hogy a visszatérítés ésszerű határidőn belül történik. A C-25/07. sz., Alicja Sosnowska ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-5129. o.) 15-16. pontja.

114

„[...] közvetlenül érvényesül [...] bár a tagállamok rendelkeznek bizonyos mozgástérrel a héa-túlfizetés visszatérítési szabályainak meghatározása során, e szabályok nem sérthetik a közös héa-rendszer semlegességének elvét azáltal, hogy ezen adót teljesen vagy részben az adóalanyra terhelik” [...] Ez azt jelenti, hogy a visszatérítés ésszerű határidőn belül történik.

(115)  A görög jövedelemadó-kódex 105. cikk (11) bekezdése és 4. cikk (3) bekezdése együttesen.

115

(116)  A T-55/99. sz., Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-03207. o.) 53. pontja.

116

(117)  Az állandó lineáris módszerrel az értékcsökkenést egy állandó ráta alapján a kezdeti beszerzési értéken vagy a kiigazított beszerzési értéken számítják ki, hozzáadva a javítások vagy a kiegészítő részek értékét.

117

(118)  A vizsgált rendelkezés elfogadásakor a görög jövedelemadó-kódex 31.1. cikkének f) pontja egy kivételt irányzott elő ez alól a szabály alól az ilyen típusú ipari, bányászati, kőbánya- és vegyesvállalatok új gépeinek és mechanikus vagy technikai berendezéseinek értékcsökkenéséhez kapcsolódóan. Ezekben az esetekben a társaságok alkalmazhatják a degresszív értékcsökkenési módszert is. A rendelkezést módosították, így jelenleg minden esetben csak az általános állandó lineáris leírási módszert irányozza elő.

118

(119)  A „legmagasabb és legalacsonyabb értékcsökkenési ráták meghatározásához” kapcsolódó 299/2003. köztársasági elnöki rendelet. Ez a rendelet állapítja meg a befektetett eszközök egyes kategóriáira a legmagasabb és legalacsonyabb értékcsökkenési ráta közötti tartományt. Az adózásra kötelezett társaságok bármilyen értékcsökkenési rátát alkalmazhatnak ezen a tartományon belül. Amint egy társaság kiválasztott egy értékcsökkenési rátát ezen a tartományon belül, köteles az ugyanabba a kategóriába tartozó minden, a társaság által az ugyanabban az elszámolási időszakban beszerzett eszköz esetében ugyanazon a rátán elvégezni az értékcsökkenést. A más elszámolási időszakokban beszerzett, ugyanabba a kategóriába tartozó eszközök esetében a társaságok más értékcsökkenési rátát is alkalmazhatnak, de minden esetben kötelesek az értékcsökkenési eljárást az ugyanabban az elszámolási időszakban beszerzett és ugyanabba a kategóriába tartozó valamennyi eszköz esetében alkalmazott kezdeti értékcsökkenési rátával befejezni.

119

(120)  Az ilyen „tartalékok” nem tartoznak a társaság reáleszközeibe, hanem a befektetett eszközök leírásai, amelyek visszakerülnek az államhoz vagy harmadik félhez.

120

(121)  A görög jövedelemadó-kódex 31.1. cikkének g) pontja.

121

(122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, HL B 80 2005.): A közigazgatási megállapodások és az ítélkezési gyakorlat alapján a társaságok bruttó bevételéből levonható költségek.

122

(123)  A görög jövedelemadó-kódex 31.1. cikkének l) pontja.

123

(124)  A 4013/2011. törvénnyel módosított görög jövedelemadó-kódex 105. cikkének (12) bekezdése. Ezt a módszert irányozza elő a parkolóhelyek építéséről szóló 1892/1990. törvény 97. cikkének (5) bekezdése.

124

(125)  Az 1914/1990. törvényben a BOT projektekre meghatározott módszer. A 2052/1992. évi törvény 9. cikkének (8) bekezdése szerint a részben vagy egészben harmadik felek általi finanszírozásból végrehajtott munkálatok esetében az építési költségek és az építési időszakban a kölcsönök és hitelek után járó – építési költségeknek tekintett – kamatok leírása ugyanilyen módszerrel végzendő.

125

(126)  A repülőtér-építő társaságok részére a 2093/1992. törvény 26. cikkének (8) bekezdésében megállapított értékcsökkenési módszer.

126

(127)  Pl. eszközérték, jövedelmezőség, üzleti terv.

127

(128)  Lásd az eljárást megindító határozat (165) preambulumbekezdését.

128

(129)  Ez még nagyobb, mint például a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára előirányzott szabadság (a Bizottság a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó adóügyi rendelkezésekkel kapcsolatos esetleges álláspontjának sérelme nélkül).

129

(130)  A vizsgált rendelkezés segített megszüntetni az általános görög adórendszerben a kikötői konténerterminálok üzemeltetéséhez használt eszközök (például a PCT által a koncessziós szerződéshez a jövőben használandó eszközök) értékcsökkenésével kapcsolatos űrt. A 2937/2001. törvény 34. cikke megállapítja azokat a konkrét értékcsökkenési rátákat, amelyeket a PPA-nak és a szaloniki kikötőnek alkalmazniuk kell az általuk használt egyedi kikötői eszközökre az állandó lineáris értékcsökkenési módszerben. A görög hatóságok azt állítják, hogy ezek a ráták nem vonatkoznak a PCT-re. A görög hatóságok szerint ha a PCT a lineáris módszert választaná és használhatná ezeket az értékcsökkenési rátákat, az értékcsökkenés időszaka meghaladná a koncessziós időszakot. Másrészt ha a PCT-nek más értékcsökkenési rátákkal kellene alkalmaznia a lineáris módszert, mint a PPA és a szaloniki kikötő esetében alkalmazott ráták, akkor hátrányba kerülne ezen üzemeltetőkkel szemben (az eljárás megindításáról szóló határozat (166) preambulumbekezdése).

130

(131)  Lásd a 80. lábjegyzetben említett Portugália kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 81. pontját.

131

(132)  Lásd e tekintetben a Bizottság értékelését a fenti (98)–(100) preambulumbekezdésben.

132

(133)  Különösen a 2873/2000. törvény által módosított 1931. július 28-i köztársasági elnöki rendelet (HL A 239., 1931.).

133

(134)  A héa bevezetése azonban nem befolyásolta a hitelszerződésekre kivetett bélyegilletéket.

134

(135)  Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Görögországon kívülről magánokirattal megkötött hitel Görögországban bélyegilleték-köteles, ha a hitelt Görögországban hajtották végre. A „görögországi végrehajtás” feltétele, hogy a hitelösszeg átadása a külföldi hitelezőtől a Görögországban tartózkodó hitelfelvevőnek Görögországban történik. „A hitelösszeg átadása Görögországban” feltétele, hogy a hitelező eredményesen átutalja a hitelösszeget a hitelfelvevő görög bankban vezetett bankszámlájára (a görög állam jogi tanácsának 964/1955. állásfoglalása, a szaloniki elsőfokú bíróság 2123/1963. állásfoglalása, az elsőfokú adóügyi bíróság 2163/1967. állásfoglalása, az elsőfokú közigazgatási bíróság 6043/2001. állásfoglalása, az államtanács 2996/1991. és 984/1992. állásfoglalása). Ezenkívül a Conseil d'Etat 3639/2013. ítélete kimondta, hogy „[...] a külföldön magánokirattal kötött hitelszerződések bélyegilleték-kötelesek, amennyiben olyan kötelezettségeket ír elő, amelyeket Görögországban kell végrehajtani, és éppen ilyen, az említett szerződésből eredő kötelezettség terheli a hitelfelvevőt, hogy egy külföldi banknak adott megbízásával Görögországban utalják át a megállapított hitelösszeget, amelyet a hitelező külföldön letétbe helyezett a (hitefelvevő) nevére.”

135

„[...] a külföldön magánokirattal kötött hitelszerződések bélyegilleték-kötelesek, amennyiben olyan kötelezettségeket ír elő, amelyeket Görögországban kell végrehajtani, és éppen ilyen, az említett szerződésből eredő kötelezettség terheli a hitelfelvevőt, hogy egy külföldi banknak adott megbízásával Görögországban utalják át a megállapított hitelösszeget, amelyet a hitelező külföldön letétbe helyezett a (hitefelvevő) nevére.”

(136)  2,4 %-os rátán.

136

(137)  Itt is 2,4 %-os rátán.

137

(138)  A Bizottság erre az ügyre vonatkozó vizsgálata nem érinti a mentességekre vonatkozóan ezen eljáráson kívül esetlegesen meghozandó álláspontját.

138

(139)  A (134) lábjegyzetben leírtak szerint.

139

(140)  A görög hatóságok és a PCT egy 54,8 millió EUR és egy [...] millió EUR összegű hitelre utalnak, amelyeket a PCT az anyavállalatától, a Coscótól vett fel a pireuszi kikötőben tervezett beruházások megkezdéséhez.

140

(141)  617/2006. határozat a bélyegilletékről szóló törvény 8. cikkének értelmezéséről.

141

(142)  A bélyegilletékről szóló törvény 8. cikke. Az erről szóló ítélkezési gyakorlatért lásd a 134. lábjegyzetet.

142

(143)  A koncessziós szerződés 3.1. cikkével összhangban.

143

(144)  1027/1990. értelmező körlevél.

144

(145)  Lásd a 134 lábjegyzetet.

145

(146)  Itt is 2,4 %-os rátán.

146

(147)  A 44/1987. miniszteri körlevél 3. cikke: A szerződésekre és jogi aktusokra vonatkozó bélyegilleték kivetéséről szóló rendelkezések végrehajtása.

147

(148)  Az 1642/1986. törvény 57. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint az ugyanezen törvény 2. cikke értelmében héa-köteles ügyletek, valamint a kiegészítő megállapodásaik mentesülnek a bélyegilleték megfizetése alól. A görög héa-törvény 2. cikke értelmében (a héát a görög jogrendbe bevezető 1642/1986. törvényt felváltó 2859/2000. törvény) a héa olyan áruk vagy szolgáltatások nyújtására alkalmazandó, amelyeket ellenszolgáltatás fejében nyújtanak. Ezeknek a rendelkezéseknek az aktuális értelmezése szerint az ellenszolgáltatás fizetése nem tartozik az ellentételezés fejében nyújtott szolgáltatások nyújtásának kategóriájába, és ezért nem tartozik a héa hatálya alá, hanem bélyegilleték-köteles.

148

(149)  A 2688/1999. törvény 2. cikke értelmében, az 1559/1950. törvény 362. cikkével együtt. A Bizottság erre a határozatra vonatkozó álláspontja nem érinti a jövőben az erre a rendelkezésre vonatkozóan meghozandó álláspontját.

149

(150)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (188) és (203) preambulumbekezdéseit.

150

(151)  Ez a speciális rendszer kizárólag akkor módosítható, ha abba az érintett társaság beleegyezik.

151

(152)  A törvényerejű rendelet 8. és 11. cikke.

152

(153)  Az általában alkalmazható korlátozások csökkentése esetén kiigazítás végezhető.

153

(154)  Nem a köztársasági elnöki rendelet irányozza elő ezt az intézkedést, hanem a görög hatóságok említették a múltban e speciális rendszeren keresztül nyújtott intézkedések között.

154

(155)  A köztársasági elnöki rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében az említett társaságok összes eszközével megegyező összeg felének vagy 1 millió USD feletti összegnek megfelelő növekedést szerettek volna elérni.

155

(156)  Kivéve ha a lefoglalás célja a fegyveres erők igényeinek kielégítése háború idején és kizárólag addig, amíg a konfliktus fennáll, továbbá méltányos ellentételezés jár érte.

156

(157)  A rendelet más előjogokat és feltételeket is előirányoz a hatálya alá tartozó társaságok számára: i. konkrét feltételek a hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésére és a hitelek vagy részvénytőke hazatelepítésének engedélyezése (az importált tőke évente legfeljebb 10 %-áig); a nyereségek halmozott hazautalása (az importált és nem hazatelepített tőke évente legfeljebb 12 %-a adó nélkül); és a kamatok hazautalása (évente legfeljebb 10 %) és a gépekkel, illetve a külföldről lízingelt tőke más formáival kapcsolatos lízingfizetésekhez szükséges valuta Görögországból való kivitelének engedélyezése; ii. külföldi állampolgárok műszaki és adminisztratív alkalmazottként való toborzása és a munkabérük exportálásának engedélyezése valutában; továbbá a társaság számláin külföldi valutában lévő bejegyzések engedélyezése.

157

(158)  Lásd az eljárást megindító határozat (213) preambulumbekezdését.

158

(159)  A Bizottság erre az ügyre vonatkozó vizsgálata nem érinti a köztársasági elnöki rendelettel kapcsolatban esetlegesen tervezett lépéseit.

159

(160)  A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése irányadó jelleggel hivatkozik az alkalmazása során nyújtható egyes előjogokra és mentességekre. A 4256/1962. törvényerejű rendelet 5. cikkének (3) bekezdése, amely az 1953. évi rendelet értelmező rendelkezése, megállapítja, hogy a kormány teljes mérlegelési jogkörrel rendelkezik abban, hogy a beruházáshoz kapcsolódó bármilyen más esetet a köztársasági elnöki rendelet céljának – vagyis külföldi tőke bevonzása – megvalósításához vezető bármilyen módon szabályozza, amennyiben ezek az esetek nem ellentétesek a rendelkezéseivel. Ezért megállapítható, hogy a kormány teljes mérlegelési jogkörrel rendelkezik az új feltételek, valamint a „könnyítések” kialakításában, amelyek vonzóbbá tehetik az ilyen beruházásokat a társaságok számára.

160

(161)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (209)–(216) preambulumbekezdését.

161

(162)  Lásd ennek a határozatnak a (92)–(97) preambulumbekezdését.

162

(163)  A C-487/06 P. sz., British Aggregates ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-10515. o.) 92. pontja.

163

(164)  Ez a határozat nem érinti a Bizottságnak a jövőben az erre a törvényerejű rendeletre vonatkozóan meghozandó álláspontját.

164

(165)  Az adótámogatásról lásd a bizottsági közlemény (21) és (22) preambulumbekezdését.

165

(166)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.).

166

(167)  Lásd a bizottsági adóügyi felhívás (24) és (27) preambulumbekezdését.

167

(168)  Lásd például a Törvényszék a T-445/05. sz., Assogestioni et Fineco Asset Management/Commission ügyben hozott ítéletének 145. pontját és az idézett ítélkezési gyakorlatot.

168

Assogestioni et Fineco Asset Management/Commission

(169)  Lásd a Bizottság NN 27/96 sz., Spatai Nemzetközi Repülőtér ügyében hozott határozatát.

169

(170)  Az N 508/07 – Ionia Odos, N 45/08 – Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona autópálya, N 566/07 – Korinthos-Tripoli-Kalamata autópálya és Lefktro-Sparti ág, N 565/07 – Közép-görögországi autópálya, N 633/07 – a Patras-Athens-Thessaloniki-Evzona autópálya Maliakos-Kleidi közötti szakaszának koncessziós szerződése, N 134/07 – a szaloniki tenger alatti alagút koncessziós szerződése ügyben hozott bizottsági határozatok.

170

(171)  A T-427/04. sz., Franciaország kontra Bizottság és a T-17/05. sz., France Telecom kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-0435. o.)264–266. pontja, a C-474-09 P–C-476/09 P. sz., Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, és Territorio Histórico de Guipúzcoa – Diputación Foral de Guipúzcoa kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., I-113. o.) 70. pontja.

171

Franciaország kontra Bizottság

France Telecom kontra Bizottság

(172)  SA. 32866 (11/N) – Görögország – A szélessávú hálózat fejlesztése a görög vidéki területeken.

172

(173)  Lásd a Bizottság N 134/07 sz., a szaloniki tenger alatti alagút koncessziós szerződése ügyben hozott határozatát.

173

(174)  Lásd a következőket: C(2013) 9253 végleges határozat – SA.36894 sz. állami támogatási ügy az Ionia Odos S.A. projekt újraindításáról; C(2013) 9275 végleges határozat – SA.36877 sz. állami támogatási ügy az Aegean Motorway S.A. projekt újraindításáról; C(2013) 9253 végleges határozat – SA.36878 sz. állami támogatási ügy az Olympia Odos S.A. projektről; és C(2013) 9274 végleges határozat – SA. 36893 sz. állami támogatási ügy a Central Motorway (E65) projektről.

174

(175)  A Bizottság továbbá tudatában van annak, hogy a PCT javára nyújtott adómentességeket az a törvény vezette be, amelyik megerősítette a koncessziós szerződést, és nem maga a koncessziós szerződés, mert a PPA-nak nem rendelkezik hatáskörrel az adómentességek odaítélésében. A görög hatóságok és a PCT által hivatkozott ügyekkel ellentétben ebben az esetben csak és kizárólag a koncesszió jogosultjának kellett volna vállalnia a beruházási projektet, bárminemű állami támogatás nélkül.

175

(176)  A 730/79. sz., Philip Morris ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., 267. o.) 11. pontja, a T-298/97., T-312/97., T313/97., T-315/97., T-600/97–607/97., T-1/98., T-3/98–T-6/98. és T-23/98. sz., Alzetta Mauro és mások kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2325. o.) 80. pontja.

176

(177)  A T-298/97., T-312/97. stb. sz., Alzetta ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2325. o.) 141–147. pontja, a C280/00. sz., Altmark Trans ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-7747. o.).

177

(178)  Lásd a Bizottság 2009. december 18-i határozatát a C 21/09 (korábbi N 105/08, N 168/08 és N 169/08) ügyről – Görögország – Állami infrastruktúra- és gépberuházások finanszírozása a pireuszi kikötőben (HL C 402., 2012.12.29., 25. o.), (90) és (91) bekezdés.

178

(179)  A T-298/97., T-312/097. stb. sz., Alzetta egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2325. o.) 95. pontja és a 730/97. sz., Philip Morris ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., 267. o.) 9–12. pontja.

179

(180)  Lásd – többek között – az Alzetta egyesített ügyekben hozott ítélet 95. pontját.

180

(181)  Lásd a C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-3679. o.) 67. pontját és a benne említett ítélkezési gyakorlatot.

181

(182)  Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.).

182

(183)  Lásd a 3755/2009. törvény a törvény hatálybalépésének kezdetét meghatározó 8. cikkét.

183

(184)  Lásd a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás 5. fejezetét és a Bizottság 2008. február 13-i határozatát a C 7/08 (korábbi N 655/07) ügyben – Németország – Szászország forgóeszközhitelre vonatkozó kezességvállalási rendszere.

184

(185)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i határozata az N 408/06 számú ügyben – Görögország – 2007–2013. évi regionális támogatási térkép (HL C 286., 2006.11.23., 5. o.).

185

(186)  Például pótló beruházások, szállítási költségek vagy munkaerő-költségek.

186

(187)  Lásd az 184. lábjegyzetet.

187

(188)  COM(2009) 279/4, 46. pont.

188

(189)  COM(2009), 8.

189

(190)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

190

(191)  A beruházási projekt gazdasági életképességét és jövedelmezőségét továbbá már bizonyította az, hogy a PCT pireuszi kikötőbe történő beruházásai már most nagyon pozitív pénzügyi eredményeket mutatnak.

191

(192)  Lásd például a C-348/93. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-00673. o.) 26. pontját és a benne említett ítélkezési gyakorlatot.

192

(193)  Lásd például a T-239/04. és T-323/04. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2007., I-3265. o.) 153–154. pontját és a benne említett ítélkezési gyakorlatot.

193

(194)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

194

(195)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

195

(196)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

196

---