# Eiropas Savienības C 383/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 383 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 17. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 383

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 17. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā |
| 2015/C 383/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sievietes un transporta nozare (izpētes atzinums pēc Komisijas pieprasījuma) | 1 |
| 2015/C 383/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMS par tematu Ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīti apgalvojumi iekšējā tirgū (pašiniciatīvas atzinums) | 8 |
| 2015/C 383/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sports un Eiropas vērtības (pašiniciatīvas atzinums) | 14 |
| 2015/C 383/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Enerģijas uzglabāšana: integrācijas un energoapgādes drošības faktors (pašiniciatīvas atzinums) | 19 |
| 2015/C 383/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Viedās pilsētas kā Eiropas jaunās rūpniecības politikas virzītājspēks (pašiniciatīvas atzinums) | 24 |
| 2015/C 383/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu TTIP un tās ietekme uz MVU (pašiniciatīvas atzinums) | 34 |
| 2015/C 383/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mērķi laikposmam pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs (pašiniciatīvas atzinums) | 44 |
| 2015/C 383/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Attīstības finansēšana – pilsoniskās sabiedrības nostāja (pašiniciatīvas atzinums) | 49 |
| 2015/C 383/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām (pašiniciatīvas atzinums) | 57 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā

2015/C 383/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sievietes un transporta nozare (izpētes atzinums pēc Komisijas pieprasījuma)

1

2015/C 383/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMS par tematu Ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīti apgalvojumi iekšējā tirgū (pašiniciatīvas atzinums)

8

2015/C 383/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sports un Eiropas vērtības (pašiniciatīvas atzinums)

14

2015/C 383/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Enerģijas uzglabāšana: integrācijas un energoapgādes drošības faktors (pašiniciatīvas atzinums)

19

2015/C 383/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Viedās pilsētas kā Eiropas jaunās rūpniecības politikas virzītājspēks (pašiniciatīvas atzinums)

24

2015/C 383/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu TTIP un tās ietekme uz MVU (pašiniciatīvas atzinums)

34

2015/C 383/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mērķi laikposmam pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs (pašiniciatīvas atzinums)

44

2015/C 383/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Attīstības finansēšana – pilsoniskās sabiedrības nostāja (pašiniciatīvas atzinums)

49

2015/C 383/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām (pašiniciatīvas atzinums)

57

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā |
| 2015/C 383/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu(COM(2015) 63 final) | 64 |
| 2015/C 383/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada(COM(2015) 81 final) | 74 |
| 2015/C 383/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku(COM(2015) 80 final) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam(COM(2015) 82 final) | 84 |
| 2015/C 383/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku(JOIN(2015) 6 final) | 91 |
| 2015/C 383/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta regulai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai(COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD) | 99 |
| 2015/C 383/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009(COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD) | 100 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā

2015/C 383/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu(COM(2015) 63 final)

(COM(2015) 63 final)

64

2015/C 383/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada(COM(2015) 81 final)

(COM(2015) 81 final)

74

2015/C 383/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku(COM(2015) 80 final) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam(COM(2015) 82 final)

(COM(2015) 80 final)

(COM(2015) 82 final)

84

2015/C 383/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku(JOIN(2015) 6 final)

(JOIN(2015) 6 final)

91

2015/C 383/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta regulai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai(COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD)

(COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD)

99

2015/C 383/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009(COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD)

(COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD)

100

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sievietes un transporta nozare”

(izpētes atzinums pēc Komisijas pieprasījuma)

(2015/C 383/01)

| Ziņotāja: | Madi SHARMA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Raymond HENCKS |

Ziņotāja:

Madi SHARMA

Līdzziņotājs:

Raymond HENCKS

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 8. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Sievietes un transporta nozare”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē), ar 119 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Visās transporta nozarēs – gaisa, jūras, autoceļu, dzelzceļa, iekšzemes kuģošanas, kosmosa un loģistikas nozarē – tradicionāli dominē vīrieši, līdz ar to:






  — | transporta politika ir vērsta uz vīriešiem: to ir noteikuši vīrieši, un tā ir pieskaņota viņu dzīvesstilam, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Visās transporta nozarēs – gaisa, jūras, autoceļu, dzelzceļa, iekšzemes kuģošanas, kosmosa un loģistikas nozarē – tradicionāli dominē vīrieši, līdz ar to:

—

transporta politika ir vērsta uz vīriešiem: to ir noteikuši vīrieši, un tā ir pieskaņota viņu dzīvesstilam,

| — | šajā nozarē galvenokārt ir nodarbināti vīrieši, un tā ir pielāgota vīriešu darbaspēkam, |
| --- | --- |

—

šajā nozarē galvenokārt ir nodarbināti vīrieši, un tā ir pielāgota vīriešu darbaspēkam,

| — | nozarei raksturīgās vērtības nav īpaši atbalstošas pret sievietēm, un dzimumu līdztiesības aspektam tajās netiek piešķirta liela nozīme, |
| --- | --- |

—

nozarei raksturīgās vērtības nav īpaši atbalstošas pret sievietēm, un dzimumu līdztiesības aspektam tajās netiek piešķirta liela nozīme,

| — | ES transporta politikai nav dzimumu līdztiesības dimensijas. |
| --- | --- |

—

ES transporta politikai nav dzimumu līdztiesības dimensijas.

Par diskrimināciju liecina nozares statistikas datu apkopojums 1. pielikumā. Daudzi konstatētie šķēršļi attiecas arī uz citām nozarēm, taču transporta nozarē problēmu risināšana vedas sevišķi gausi.

| 1.2. | Tādējādi šajā pēc ES transporta komisāres lūguma sagatavotajā izpētes atzinumā uzmanība pievērsta sieviešu iekļaušanas uzlabošanas iespējām un ekonomiskas, sociālas un ilgtspējīgas izaugsmes pastiprināšanai. Šis ziņojums neattiecas uz sievietēm kā transporta lietotājām, tomēr EESK uzskata, ka arī par to varētu izstrādāt izpētes atzinumu. Neraugoties uz trūkumiem, situācija var mainīties, ja tiktu īstenota dzimumu ziņā neitrāla politika, lai stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros atbalstītu konkurētspēju, inovāciju, izaugsmi un nodarbinātību. Jaunajā Investīciju plānā Eiropai, kas domāts izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, ir jāintegrē dzimumu līdztiesība, novēršot ar dzimumu saistītos traucēkļus un attīstot tādu pieeju, kas paredz gan vīriešu, gan sieviešu iesaistīšanu, lai ikviens varētu vienlīdz aktīvi darboties visos transporta jomas aspektos. Dzimumu dimensijai ir jāvelta pastiprināta vērība, lai tā varētu kļūt par neapšaubāmu ES transporta politikas daļu. |
| --- | --- |

1.2.

Tādējādi šajā pēc ES transporta komisāres lūguma sagatavotajā izpētes atzinumā uzmanība pievērsta sieviešu iekļaušanas uzlabošanas iespējām un ekonomiskas, sociālas un ilgtspējīgas izaugsmes pastiprināšanai. Šis ziņojums neattiecas uz sievietēm kā transporta lietotājām, tomēr EESK uzskata, ka arī par to varētu izstrādāt izpētes atzinumu. Neraugoties uz trūkumiem, situācija var mainīties, ja tiktu īstenota dzimumu ziņā neitrāla politika, lai stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros atbalstītu konkurētspēju, inovāciju, izaugsmi un nodarbinātību. Jaunajā Investīciju plānā Eiropai, kas domāts izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, ir jāintegrē dzimumu līdztiesība, novēršot ar dzimumu saistītos traucēkļus un attīstot tādu pieeju, kas paredz gan vīriešu, gan sieviešu iesaistīšanu, lai ikviens varētu vienlīdz aktīvi darboties visos transporta jomas aspektos. Dzimumu dimensijai ir jāvelta pastiprināta vērība, lai tā varētu kļūt par neapšaubāmu ES transporta politikas daļu.

| 1.3. | Galvenie ieteikumi ir šādi:






  — | apkopot datus un ieviest pamata rādītājus šķēršļu identificēšanai un novēršanai, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Galvenie ieteikumi ir šādi:

—

apkopot datus un ieviest pamata rādītājus šķēršļu identificēšanai un novēršanai,

| — | nodrošināt, lai sievietes politikā, lēmumu pieņemšanā un plānošanā būtu pamanāmas un aktīvas, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai sievietes politikā, lēmumu pieņemšanā un plānošanā būtu pamanāmas un aktīvas,

| — | abus dzimumus proaktīvi iesaistīt darba vides uzlabošanā – arī jautājumā par vienāda darba vienādu atalgošanu – visās dažādajās transporta apakšnozarēs, |
| --- | --- |

—

abus dzimumus proaktīvi iesaistīt darba vides uzlabošanā – arī jautājumā par vienāda darba vienādu atalgošanu – visās dažādajās transporta apakšnozarēs,

| — | veikt nodarbinātības kvalitātes uzlabošanas pasākumus, lai rosinātu sieviešu interesi par darba iespējām, |
| --- | --- |

—

veikt nodarbinātības kvalitātes uzlabošanas pasākumus, lai rosinātu sieviešu interesi par darba iespējām,

| — | augstskolas un karjeras atbalsta centrus ciešāk iesaistīt nozares plašā darbības spektra popularizēšanā, tostarp attiecībā uz tehnoloģiju, pētniecību/izstrādi un inženieriju, |
| --- | --- |

—

augstskolas un karjeras atbalsta centrus ciešāk iesaistīt nozares plašā darbības spektra popularizēšanā, tostarp attiecībā uz tehnoloģiju, pētniecību/izstrādi un inženieriju,

| — | proaktīvi veicināt sieviešu lomu uzņēmējdarbībā, |
| --- | --- |

—

proaktīvi veicināt sieviešu lomu uzņēmējdarbībā,

| — | iedrošināt sievietes un nozari īstenot iekļaujošāku pieeju. |
| --- | --- |

—

iedrošināt sievietes un nozari īstenot iekļaujošāku pieeju.

2.   Vispārīgs pārskats

| 2.1. | Abu dzimumu iesaiste transporta nozarē ir sarežģīts temats, un šajā dokumentā tas netiek skatīts padziļināti. Interese par transportu veidojas skolā, ģimenē, pieredzes rezultātā, to izraisa nepieciešamība vai vajadzība pēc inovācijas. Iesaistīšanos šajā nozarē nosaka izglītības iestādēs piedāvātās karjeras iespējas, kvalifikācija, prasmes vai tīkli. Cilvēku palikšana nozarē var būt atkarīga no cilvēkresursu veidošanas, apmācības, kvalifikācijas paaugstināšanas un daudzveidības palielināšanas, darba apstākļiem, algas, darba laika un privātās un darba dzīves līdzsvara. |
| --- | --- |

2.1.

Abu dzimumu iesaiste transporta nozarē ir sarežģīts temats, un šajā dokumentā tas netiek skatīts padziļināti. Interese par transportu veidojas skolā, ģimenē, pieredzes rezultātā, to izraisa nepieciešamība vai vajadzība pēc inovācijas. Iesaistīšanos šajā nozarē nosaka izglītības iestādēs piedāvātās karjeras iespējas, kvalifikācija, prasmes vai tīkli. Cilvēku palikšana nozarē var būt atkarīga no cilvēkresursu veidošanas, apmācības, kvalifikācijas paaugstināšanas un daudzveidības palielināšanas, darba apstākļiem, algas, darba laika un privātās un darba dzīves līdzsvara.

| 2.2. | Sievietēm aktuāli ir arī drošības jautājumi, kā arī risks piedzīvot uz dzimumu balstītu vardarbību un seksuālu uzmākšanos no kolēģu vai transporta lietotāju puses. Turklāt dzemdību un bērna aprūpes dēļ sievietēm var nākties uz laiku pārtraukt karjeru. Lai varētu atgriezties nozarē, ir nepieciešami elastīgi darba nosacījumi, pārkvalificēšana un pasākumi, kas ļauj novērst stāža/statusa zudumu. |
| --- | --- |

2.2.

Sievietēm aktuāli ir arī drošības jautājumi, kā arī risks piedzīvot uz dzimumu balstītu vardarbību un seksuālu uzmākšanos no kolēģu vai transporta lietotāju puses. Turklāt dzemdību un bērna aprūpes dēļ sievietēm var nākties uz laiku pārtraukt karjeru. Lai varētu atgriezties nozarē, ir nepieciešami elastīgi darba nosacījumi, pārkvalificēšana un pasākumi, kas ļauj novērst stāža/statusa zudumu.

| 2.3. | Taču, ja darba apstākļi ir labi, gan sievietes, gan vīrieši šajā nozarē gūst piepildījumu, ir apmierināti ar darbu, var izmantot augstus apmācības, prasmju veidošanas standartus un karjeras iespējas, kā arī iesaistīties lēmumu pieņemšanā. Uzņēmumu īpašniekiem tādējādi rodas inovācijas, izaugsmes un darbvietu radīšanas iespējas. |
| --- | --- |

2.3.

Taču, ja darba apstākļi ir labi, gan sievietes, gan vīrieši šajā nozarē gūst piepildījumu, ir apmierināti ar darbu, var izmantot augstus apmācības, prasmju veidošanas standartus un karjeras iespējas, kā arī iesaistīties lēmumu pieņemšanā. Uzņēmumu īpašniekiem tādējādi rodas inovācijas, izaugsmes un darbvietu radīšanas iespējas.

| 2.4. | Analizējot nodarbinātības tendences, būtu jānošķir transporta nozares mobilais un stacionārais personāls. Sievietēm, kas nodarbinātas transporta nozarē, ir grūtāk strādāt tālu no mājām, tāpēc gandrīz visās mobilajās transporta profesijās, izņemot aviāciju, dominē vīrieši. Darbs mobilajās specialitātes tradicionāli tiek labāk atalgots, tādējādi vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība transporta nozarē kļūst noturīgāka un grūtāk novēršama. |
| --- | --- |

2.4.

Analizējot nodarbinātības tendences, būtu jānošķir transporta nozares mobilais un stacionārais personāls. Sievietēm, kas nodarbinātas transporta nozarē, ir grūtāk strādāt tālu no mājām, tāpēc gandrīz visās mobilajās transporta profesijās, izņemot aviāciju, dominē vīrieši. Darbs mobilajās specialitātes tradicionāli tiek labāk atalgots, tādējādi vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība transporta nozarē kļūst noturīgāka un grūtāk novēršama.

| 2.5. | Transporta darbinieces ir ietekmējusi arī ekonomikas krīze. Pirmskrīzes tendences liecina, ka transporta nozare sāka kļūt pieejamāka sievietēm un bija divkāršojušies centieni aktīvi pieņemt sievietes darbā un paaugstināt amatā. Lielā mērā šī tendence tolaik bija saistīta ar apkalpojošo sauszemes/virszemes profesiju attīstību un ieguldījumiem tehnoloģijās, kas mazināja nepieciešamību pēc smaga roku darba. Tomēr šo virzību aizkavēja krīze, jo izmaksu samazināšana vienlīdz skāra arī uzņēmumos nepieciešamos dzimumu līdztiesības politikas papildpasākumus. |
| --- | --- |

2.5.

Transporta darbinieces ir ietekmējusi arī ekonomikas krīze. Pirmskrīzes tendences liecina, ka transporta nozare sāka kļūt pieejamāka sievietēm un bija divkāršojušies centieni aktīvi pieņemt sievietes darbā un paaugstināt amatā. Lielā mērā šī tendence tolaik bija saistīta ar apkalpojošo sauszemes/virszemes profesiju attīstību un ieguldījumiem tehnoloģijās, kas mazināja nepieciešamību pēc smaga roku darba. Tomēr šo virzību aizkavēja krīze, jo izmaksu samazināšana vienlīdz skāra arī uzņēmumos nepieciešamos dzimumu līdztiesības politikas papildpasākumus.

3.   Politikas mērķis – labāks dzimumu līdzsvars

| 3.1. | EESK ir gandarīta, ka atbildība par transporta jomu ir sievietes – komisāres Bulc – pārziņā. Pārāk bieži dzimumu sastāvs lēmumu pieņēmējās struktūrās ir balstīts uz stereotipiem, nevis uz kompetenci. Lai ES transporta nozare varētu darboties veiksmīgi un lai tajā būtu ilgtspējīga izaugsme, ir vajadzīga dzimumneitralitāte politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā. Sievietēm jābūt vienlīdzīgi iesaistītām abos minētajos procesos, taču nevis pēc pozitīvas diskriminācijas principa, bet gan atbilstīgi nopelniem, kompetencei un iecelšanas kārtības pārredzamībai. |
| --- | --- |

3.1.

EESK ir gandarīta, ka atbildība par transporta jomu ir sievietes – komisāres Bulc – pārziņā. Pārāk bieži dzimumu sastāvs lēmumu pieņēmējās struktūrās ir balstīts uz stereotipiem, nevis uz kompetenci. Lai ES transporta nozare varētu darboties veiksmīgi un lai tajā būtu ilgtspējīga izaugsme, ir vajadzīga dzimumneitralitāte politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā. Sievietēm jābūt vienlīdzīgi iesaistītām abos minētajos procesos, taču nevis pēc pozitīvas diskriminācijas principa, bet gan atbilstīgi nopelniem, kompetencei un iecelšanas kārtības pārredzamībai.

| 3.2. | Ir pierādījies, ka uzņēmumi ir ieguvēji, ja augstākos amatos, tostarp direktoru bez izpildpilnvarām amatos, darbojas sievietes (1). Sieviešu aktivitāte lēmumu pieņemšanas procesā palīdzēs uzņēmumiem, iestādēm un apvienībām veikt inovācijas un rast jaunu skatījumu uz tirgu. Dzimumu ziņā daudzveidīgs darbaspēks veicina sadarbību, sapratni un iecietību, turklāt ir pierādīts, ka tādējādi uzlabojas konkurētspēja, ražīgums un korporatīvā sociālā atbildība, kas nodrošina abu dzimumu nodarbinātības stabilitāti. |
| --- | --- |

3.2.

Ir pierādījies, ka uzņēmumi ir ieguvēji, ja augstākos amatos, tostarp direktoru bez izpildpilnvarām amatos, darbojas sievietes (1). Sieviešu aktivitāte lēmumu pieņemšanas procesā palīdzēs uzņēmumiem, iestādēm un apvienībām veikt inovācijas un rast jaunu skatījumu uz tirgu. Dzimumu ziņā daudzveidīgs darbaspēks veicina sadarbību, sapratni un iecietību, turklāt ir pierādīts, ka tādējādi uzlabojas konkurētspēja, ražīgums un korporatīvā sociālā atbildība, kas nodrošina abu dzimumu nodarbinātības stabilitāti.

| 3.3. | EESK tāpēc vēlētos ieteikt izstrādāt vienkāršas, nebirokrātiskas procedūras, ar kurām regulāri pārbaudītu un ziņotu par progresu, ko panākuši transporta nozares procesu dalībnieki (politikas veidotāji, uzņēmumi, arodbiedrības, transporta apvienības un ieinteresētās personas) dzimumu līdztiesības jomā. Tajās būtu jāiekļauj arī lietotāju izglītošana, lai pārvarētu stereotipus un pieņēmumus. Sievietēm un vīriešiem jābūt vienādām iespējām ietekmēt transporta sistēmas izveidi, pilnveidošanu un pārvaldību, ja viņu vērtības ir līdzsvarā. Komisija varētu apsvērt šo ierosinājumu gan savā politiskajā dialogā, gan kā priekšnoteikumu TEN-T projektu vai pētniecības/attīstības procesu finansēšanai. |
| --- | --- |

3.3.

EESK tāpēc vēlētos ieteikt izstrādāt vienkāršas, nebirokrātiskas procedūras, ar kurām regulāri pārbaudītu un ziņotu par progresu, ko panākuši transporta nozares procesu dalībnieki (politikas veidotāji, uzņēmumi, arodbiedrības, transporta apvienības un ieinteresētās personas) dzimumu līdztiesības jomā. Tajās būtu jāiekļauj arī lietotāju izglītošana, lai pārvarētu stereotipus un pieņēmumus. Sievietēm un vīriešiem jābūt vienādām iespējām ietekmēt transporta sistēmas izveidi, pilnveidošanu un pārvaldību, ja viņu vērtības ir līdzsvarā. Komisija varētu apsvērt šo ierosinājumu gan savā politiskajā dialogā, gan kā priekšnoteikumu TEN-T projektu vai pētniecības/attīstības procesu finansēšanai.

4.   Datu vākšana un rādītāji

| 4.1. | ES Komisija un dalībvalstis varētu uzlabot atbalstu šai nozarei, apkopojot pēc dzimuma šķirotus datus un veicot attiecīgu statistikas analīzi, un tādējādi noskaidrojot tās jomas, kurām nepieciešamas investīcijas vai atbalsts. |
| --- | --- |

4.1.

ES Komisija un dalībvalstis varētu uzlabot atbalstu šai nozarei, apkopojot pēc dzimuma šķirotus datus un veicot attiecīgu statistikas analīzi, un tādējādi noskaidrojot tās jomas, kurām nepieciešamas investīcijas vai atbalsts.

| 4.2. | Būtu jāapsver šādi rādītāji:






  — | profesionālā orientācija un konsultācijas vidējā un augstākajā izglītībā, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Būtu jāapsver šādi rādītāji:

—

profesionālā orientācija un konsultācijas vidējā un augstākajā izglītībā,

| — | kvalifikācija un apmācība, tostarp no vidējās izglītības līdz augstākajai, |
| --- | --- |

—

kvalifikācija un apmācība, tostarp no vidējās izglītības līdz augstākajai,

| — | algas jaunpieņemamajiem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

algas jaunpieņemamajiem darbiniekiem,

| — | karjeras iespējas un šķēršļi, |
| --- | --- |

—

karjeras iespējas un šķēršļi,

| — | darba un privātās dzīves līdzsvars, |
| --- | --- |

—

darba un privātās dzīves līdzsvars,

| — | veselība un drošība darba vietā, |
| --- | --- |

—

veselība un drošība darba vietā,

| — | darba kultūra, tostarp sadalījums pēc dzimumu lomām, |
| --- | --- |

—

darba kultūra, tostarp sadalījums pēc dzimumu lomām,

| — | sievietes nozares politikā un lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp uzņēmumu valdēs, |
| --- | --- |

—

sievietes nozares politikā un lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp uzņēmumu valdēs,

| — | resursu piešķiršana sievietēm uzņēmējām. |
| --- | --- |

—

resursu piešķiršana sievietēm uzņēmējām.

| 4.3. | Datu analīzi var izmantot nodarbinātības cikla izpētei tajos gadījumos, kad vērojami šķēršļi sieviešu ienākšanai nozarē un karjeras virzībai tajā. Tad būtu iespējams izveidot specifiskus nozares instrumentus, lai vērstos pret nepilnībām, kas ir sieviešu diskriminācijas cēlonis. |
| --- | --- |

4.3.

Datu analīzi var izmantot nodarbinātības cikla izpētei tajos gadījumos, kad vērojami šķēršļi sieviešu ienākšanai nozarē un karjeras virzībai tajā. Tad būtu iespējams izveidot specifiskus nozares instrumentus, lai vērstos pret nepilnībām, kas ir sieviešu diskriminācijas cēlonis.

| 4.4. | Eiropas Komisija varētu apsvērt arī šādu elementu analīzi:






  — | publisko līdzekļu, tostarp ES projektu finansējuma sadalījums un tā piešķiršana, jo vīriešu un sieviešu nevienlīdzība lēmumu pieņemšanas procesā ietekmē publiskā budžeta un publisko infrastruktūru izmantošanu. Tā rezultātā vajadzētu ieviest tādu Eiropas transporta politikas budžeta sagatavošanu, kas atbilst dzimumu līdztiesības principam, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Eiropas Komisija varētu apsvērt arī šādu elementu analīzi:

—

publisko līdzekļu, tostarp ES projektu finansējuma sadalījums un tā piešķiršana, jo vīriešu un sieviešu nevienlīdzība lēmumu pieņemšanas procesā ietekmē publiskā budžeta un publisko infrastruktūru izmantošanu. Tā rezultātā vajadzētu ieviest tādu Eiropas transporta politikas budžeta sagatavošanu, kas atbilst dzimumu līdztiesības principam,

| — | makroekonomisko pasākumu sadalījums, lai mazinātu dzimumu nevienlīdzības ietekmi uz nodokļu politikas, ceļu nodevu politikas, aviācijas nodokļu politikas, publisko pakalpojumu politikas, liberalizācijas politikas un patērētāju tiesību politikas izstrādi. Tādējādi publiskajos pakalpojumos un nozares liberalizācijas/privatizācijas politikā tiktu nodrošināta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

makroekonomisko pasākumu sadalījums, lai mazinātu dzimumu nevienlīdzības ietekmi uz nodokļu politikas, ceļu nodevu politikas, aviācijas nodokļu politikas, publisko pakalpojumu politikas, liberalizācijas politikas un patērētāju tiesību politikas izstrādi. Tādējādi publiskajos pakalpojumos un nozares liberalizācijas/privatizācijas politikā tiktu nodrošināta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai,

| — | tādu datu apkopošana, kuri kalpotu par faktuālu pamatu turpmākajai Eiropas transporta politikai un tās procesiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē ir veikta revīzija attiecībā uz dzimumu līdztiesību sabiedriskā transporta jomā; uzmanība tajā vērsta uz to, kā transporta uzņēmumi ievēro dzimumu līdztiesības prasības. |
| --- | --- |

—

tādu datu apkopošana, kuri kalpotu par faktuālu pamatu turpmākajai Eiropas transporta politikai un tās procesiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē ir veikta revīzija attiecībā uz dzimumu līdztiesību sabiedriskā transporta jomā; uzmanība tajā vērsta uz to, kā transporta uzņēmumi ievēro dzimumu līdztiesības prasības.

5.   Nodarbinātība: sieviešu līdzdalība

| 5.1. | Beidzamo gadu desmitu laikā ir palielinājusies sieviešu iesaiste visās darba tirgus jomās. Pieaugums turpinās, taču transporta nozare joprojām nav pārāk labvēlīga darbiniecēm sievietēm. Neraugoties uz vairākām Eiropas Sociālā fonda iniciatīvām un programmu EQUAL, transporta nozarē joprojām valda segregācija – vīrieši galvenokārt ir šoferi/piloti, tehniķi vai nodarbojas ar fizisku darbu, kas ietver lielu slodzi, savukārt sievietes pārsvarā strādā amatos, kas saistīti ar apkalpošanu vai administrāciju. |
| --- | --- |

5.1.

Beidzamo gadu desmitu laikā ir palielinājusies sieviešu iesaiste visās darba tirgus jomās. Pieaugums turpinās, taču transporta nozare joprojām nav pārāk labvēlīga darbiniecēm sievietēm. Neraugoties uz vairākām Eiropas Sociālā fonda iniciatīvām un programmu EQUAL, transporta nozarē joprojām valda segregācija – vīrieši galvenokārt ir šoferi/piloti, tehniķi vai nodarbojas ar fizisku darbu, kas ietver lielu slodzi, savukārt sievietes pārsvarā strādā amatos, kas saistīti ar apkalpošanu vai administrāciju.

| 5.2. | Kopumā transporta nozares pārstrukturēšana ir skārusi specialitātes, kurās strādā galvenokārt vīrieši, – dzelzceļu, ostas un iekšzemes ūdensceļus –, toties apkalpojošajās nozarēs, kas attīstās jaunajās piegādes ķēdēs, loģistikas uzņēmumos utt., sieviešu nodarbinātība ir lielāka. Jaunu tehnoloģiju ieviešana mūsdienās dod vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem strādāt jomās, kas agrāk bija saistītas ar smagu fizisku darbu. Tomēr joprojām ir vērojama darba un privātās dzīves līdzsvara problēma, kas kavē sieviešu nodarbinātību mobilajās profesijās. |
| --- | --- |

5.2.

Kopumā transporta nozares pārstrukturēšana ir skārusi specialitātes, kurās strādā galvenokārt vīrieši, – dzelzceļu, ostas un iekšzemes ūdensceļus –, toties apkalpojošajās nozarēs, kas attīstās jaunajās piegādes ķēdēs, loģistikas uzņēmumos utt., sieviešu nodarbinātība ir lielāka. Jaunu tehnoloģiju ieviešana mūsdienās dod vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem strādāt jomās, kas agrāk bija saistītas ar smagu fizisku darbu. Tomēr joprojām ir vērojama darba un privātās dzīves līdzsvara problēma, kas kavē sieviešu nodarbinātību mobilajās profesijās.

| 5.3. | Izplatīts ir vispārējais priekšstats, ka atsevišķas specialitātes, darba vietas un darba laika noteikumi ir piemēroti tikai vīriešiem. Tas būtiski ietekmē sieviešu pieņemšanu darbā un viņu nodarbinātības saglabāšanu tādās jomās, kurās sievietes ir nepietiekami pārstāvētas. |
| --- | --- |

5.3.

Izplatīts ir vispārējais priekšstats, ka atsevišķas specialitātes, darba vietas un darba laika noteikumi ir piemēroti tikai vīriešiem. Tas būtiski ietekmē sieviešu pieņemšanu darbā un viņu nodarbinātības saglabāšanu tādās jomās, kurās sievietes ir nepietiekami pārstāvētas.

| 5.4. | Kas attiecas uz vienlīdzīgu darba samaksu, segregācija transporta nozarē ir faktors, kura dēļ joprojām vērojama vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība. Tehniskajās specialitātēs ir augsta vīriešu koncentrācija, un viņus uzskata par labāk kvalificētiem, turpretim sievietes dominē administrācijā un klientu apkalpošanā. Vīrieši transporta nozarē strādā garākas stundas un biežāk ir nodarbināti pilna laika darbvietās, savukārt sievietes mēdz izvēlēties elastīgākus darba nosacījumus, kam ir ierobežotas iespējas. Karjeras perspektīvas transporta nozarē vīriešiem ir labākas nekā sievietēm. Piekļuve profesijām, kurās dominē vīrieši, joprojām ir problemātiska, neraugoties uz to, ka arodmācības vīriešiem un sievietēm ir vienlīdz pieejamas. Tāpēc rodas situācijas, kad sievietes ir apmācītas tehniskām specialitātēm, taču nevar atrast darbu, kas atbilstu viņu kvalifikācijas līmenim. Visi šie faktori veicina sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību transporta nozarē. |
| --- | --- |

5.4.

Kas attiecas uz vienlīdzīgu darba samaksu, segregācija transporta nozarē ir faktors, kura dēļ joprojām vērojama vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība. Tehniskajās specialitātēs ir augsta vīriešu koncentrācija, un viņus uzskata par labāk kvalificētiem, turpretim sievietes dominē administrācijā un klientu apkalpošanā. Vīrieši transporta nozarē strādā garākas stundas un biežāk ir nodarbināti pilna laika darbvietās, savukārt sievietes mēdz izvēlēties elastīgākus darba nosacījumus, kam ir ierobežotas iespējas. Karjeras perspektīvas transporta nozarē vīriešiem ir labākas nekā sievietēm. Piekļuve profesijām, kurās dominē vīrieši, joprojām ir problemātiska, neraugoties uz to, ka arodmācības vīriešiem un sievietēm ir vienlīdz pieejamas. Tāpēc rodas situācijas, kad sievietes ir apmācītas tehniskām specialitātēm, taču nevar atrast darbu, kas atbilstu viņu kvalifikācijas līmenim. Visi šie faktori veicina sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību transporta nozarē.

| 5.5. | Īstenot uz dzimumu vērstu pieeju drošībai un veselības aizsardzībai transporta nozarē ir diezgan problemātiski, jo lielākajā daļā tādu profesiju, kurās ir acīmredzams risks ciest nelaimes gadījumā darbā vai saslimt ar arodslimībām, dominē vīrieši. Tas mazina iespējas nodrošināt dzimumu ziņā diferencētu pieeju veselības aizsardzības un drošības politikai/pasākumiem. Tomēr dažādās profesijas, pienākumi, darba apstākļi un nostrādātās stundas ietver atšķirīgu pakļautību apdraudējumam. |
| --- | --- |

5.5.

Īstenot uz dzimumu vērstu pieeju drošībai un veselības aizsardzībai transporta nozarē ir diezgan problemātiski, jo lielākajā daļā tādu profesiju, kurās ir acīmredzams risks ciest nelaimes gadījumā darbā vai saslimt ar arodslimībām, dominē vīrieši. Tas mazina iespējas nodrošināt dzimumu ziņā diferencētu pieeju veselības aizsardzības un drošības politikai/pasākumiem. Tomēr dažādās profesijas, pienākumi, darba apstākļi un nostrādātās stundas ietver atšķirīgu pakļautību apdraudējumam.

| 5.6. | Eiropas Savienības transporta nozarei raksturīga visu vardarbības veidu izplatība, turklāt par daudziem incidentu veidiem netiek ziņots. Tikpat sarežģīta problēma transporta nozarē ir trešo pušu vardarbība, jo sievietes pārsvarā koncentrētas tajās transporta profesijās, kuru darbinieki nonāk tiešā saskarē ar klientiem un tādējādi vairāk cieš no viņu agresivitātes un uzbrukumiem. Klientu apkalpošanas darbiniekiem jāsaskaras ar arvien pieaugošu sabiedrības neapmierinātību, ko izraisa sastrēgumi, kavēšanās vai informācijas trūkums tās laikā. Šajā saistībā ir jādara vairāk, lai stimulētu transporta uzņēmumus ieviest pilnīgas neiecietības politiku attiecībā pret vardarbību darbavietā. |
| --- | --- |

5.6.

Eiropas Savienības transporta nozarei raksturīga visu vardarbības veidu izplatība, turklāt par daudziem incidentu veidiem netiek ziņots. Tikpat sarežģīta problēma transporta nozarē ir trešo pušu vardarbība, jo sievietes pārsvarā koncentrētas tajās transporta profesijās, kuru darbinieki nonāk tiešā saskarē ar klientiem un tādējādi vairāk cieš no viņu agresivitātes un uzbrukumiem. Klientu apkalpošanas darbiniekiem jāsaskaras ar arvien pieaugošu sabiedrības neapmierinātību, ko izraisa sastrēgumi, kavēšanās vai informācijas trūkums tās laikā. Šajā saistībā ir jādara vairāk, lai stimulētu transporta uzņēmumus ieviest pilnīgas neiecietības politiku attiecībā pret vardarbību darbavietā.

| 5.7. | EESK ierosina, pārskatot 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, I pielikuma sarakstam pievienot jaunu iniciatīvu, kas būtu veltīta dzimumu līdztiesībai transporta nozares profesijās; tie varētu būt pasākumi sieviešu ieinteresēšanai par nodarbinātības iespējām transporta nozarē ar tādu pasākumu palīdzību, kas visos transporta veidos uzlabotu nodarbinātības kvalitāti, darba apstākļus, apmācību un mūžizglītību, ekspluatācijas drošību, arodveselību un darba drošību, kā arī karjeras iespējas, jo visi šie faktori nodrošina labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru. Sieviešu integrēšanu transporta nozarē varētu uzlabot pozitīva diskriminācija, un tāpēc ir vajadzīga vismaz jauna sanitārā infrastruktūra, ģērbtuves un uzturēšanās telpas, kā arī rūpīgāk jāizvērtē nepārtrauktais darba laiks, stress, darbību vienveidīgums un nogurums katrā no transporta veidiem. |
| --- | --- |

5.7.

EESK ierosina, pārskatot 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, I pielikuma sarakstam pievienot jaunu iniciatīvu, kas būtu veltīta dzimumu līdztiesībai transporta nozares profesijās; tie varētu būt pasākumi sieviešu ieinteresēšanai par nodarbinātības iespējām transporta nozarē ar tādu pasākumu palīdzību, kas visos transporta veidos uzlabotu nodarbinātības kvalitāti, darba apstākļus, apmācību un mūžizglītību, ekspluatācijas drošību, arodveselību un darba drošību, kā arī karjeras iespējas, jo visi šie faktori nodrošina labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru. Sieviešu integrēšanu transporta nozarē varētu uzlabot pozitīva diskriminācija, un tāpēc ir vajadzīga vismaz jauna sanitārā infrastruktūra, ģērbtuves un uzturēšanās telpas, kā arī rūpīgāk jāizvērtē nepārtrauktais darba laiks, stress, darbību vienveidīgums un nogurums katrā no transporta veidiem.

| 5.8. | Vairākas iniciatīvas, ar kurām nākuši klajā Eiropas nozaru sociālie partneri un kuru mērķis ir padarīt transporta jomu sievietēm piemērotāku, liecina, ka nozare ir informēta par iespējamiem šķēršļiem, kas jānovērš. Pētījums par sieviešu īpatsvaru un integrācijas uzlabošanu dzelzceļa profesijās, ko veikuši dzelzceļa sociālie partneri CER un ETF, ļāvis izstrādāt ieteikumus, kuru īstenošanu uzņēmuma līmenī šobrīd kopīgi kontrolē abas minētās organizācijas. Tādu pašu pieeju UITP un ETF īsteno pilsētu sabiedriskajā transportā. Jūrniecības nozarē ETF un EKKĪA 2014. gadā izstrādāja visaptverošu mācību materiālu komplektu ar pamatnostādnēm, videomateriāliem un vingrinājumu grāmatu, kura mērķis bija novērst uzmākšanos kuģos. Lai veicinātu un saglabātu sieviešu nodarbinātību ostās, ETF, ESPO, IDC un FEPORT nesen vienojās par kopīgiem ieteikumiem ar 14 darbības punktiem, kas adresēti ostām un dokiem. |
| --- | --- |

5.8.

Vairākas iniciatīvas, ar kurām nākuši klajā Eiropas nozaru sociālie partneri un kuru mērķis ir padarīt transporta jomu sievietēm piemērotāku, liecina, ka nozare ir informēta par iespējamiem šķēršļiem, kas jānovērš. Pētījums par sieviešu īpatsvaru un integrācijas uzlabošanu dzelzceļa profesijās, ko veikuši dzelzceļa sociālie partneri CER un ETF, ļāvis izstrādāt ieteikumus, kuru īstenošanu uzņēmuma līmenī šobrīd kopīgi kontrolē abas minētās organizācijas. Tādu pašu pieeju UITP un ETF īsteno pilsētu sabiedriskajā transportā. Jūrniecības nozarē ETF un EKKĪA 2014. gadā izstrādāja visaptverošu mācību materiālu komplektu ar pamatnostādnēm, videomateriāliem un vingrinājumu grāmatu, kura mērķis bija novērst uzmākšanos kuģos. Lai veicinātu un saglabātu sieviešu nodarbinātību ostās, ETF, ESPO, IDC un FEPORT nesen vienojās par kopīgiem ieteikumiem ar 14 darbības punktiem, kas adresēti ostām un dokiem.

| 5.9. | Sociālie partneri un daudzas organizācijas, tostarp SDO, jau ir sagatavojušas nostādnes, mācību materiālus, instrumentu komplektus un rīcības kodeksus, ko var izmantot vai nostiprināt, lai uzlabotu sieviešu nodarbinātību nozarē. Kā ieteikts EESK 2011. gada atzinumā par tematu “ES politikas ietekme uz transporta nozares darbinieku nodarbinātības iespējām, apmācības vajadzībām un darba apstākļiem”, Komisija varētu transporta nozares sociālo, nodarbinātības un apmācības novērošanas centru papildināt ar spēcīgu dzimuma dimensiju. |
| --- | --- |

5.9.

Sociālie partneri un daudzas organizācijas, tostarp SDO, jau ir sagatavojušas nostādnes, mācību materiālus, instrumentu komplektus un rīcības kodeksus, ko var izmantot vai nostiprināt, lai uzlabotu sieviešu nodarbinātību nozarē. Kā ieteikts EESK 2011. gada atzinumā par tematu “ES politikas ietekme uz transporta nozares darbinieku nodarbinātības iespējām, apmācības vajadzībām un darba apstākļiem”, Komisija varētu transporta nozares sociālo, nodarbinātības un apmācības novērošanas centru papildināt ar spēcīgu dzimuma dimensiju.

6.   Sievietes uzņēmējdarbībā

| 6.1. | Uzņēmēju nozīme ir palielinājusies, jo viņi rada nodarbinātības iespējas un ir vieni no svarīgākajiem procesu dalībniekiem, arī transporta jomā (2). Mūsdienās tas nozīmē iesaistīšanos zaļajā ekonomikā, intelektiskās transporta sistēmas (ITS), videonovērošanas sistēmas, reālā laika plānošanu un drošību. |
| --- | --- |

6.1.

Uzņēmēju nozīme ir palielinājusies, jo viņi rada nodarbinātības iespējas un ir vieni no svarīgākajiem procesu dalībniekiem, arī transporta jomā (2). Mūsdienās tas nozīmē iesaistīšanos zaļajā ekonomikā, intelektiskās transporta sistēmas (ITS), videonovērošanas sistēmas, reālā laika plānošanu un drošību.

| 6.2. | Vienkārša, specifiska politika sieviešu īpašumā esošiem uzņēmumiem varētu nodrošināt ienākumus no ieguldījumiem, kas, iespējams, palielinātu izaugsmi un nodarbinātības iespējas Eiropas Savienībā. Komisija varētu apsvērt iespēju Eiropas Komisijā un dalībvalstu kompetentajās ministrijās izveidot sieviešu uzņēmējdarbības biroju. Tam vajadzētu būt ekonomikas attīstības ministriju pārziņā, un būtu jāizveido skaidrs šķīrums starp uzņēmumu ekonomisko darbību un atbildību dzimumu līdztiesības jomā. |
| --- | --- |

6.2.

Vienkārša, specifiska politika sieviešu īpašumā esošiem uzņēmumiem varētu nodrošināt ienākumus no ieguldījumiem, kas, iespējams, palielinātu izaugsmi un nodarbinātības iespējas Eiropas Savienībā. Komisija varētu apsvērt iespēju Eiropas Komisijā un dalībvalstu kompetentajās ministrijās izveidot sieviešu uzņēmējdarbības biroju. Tam vajadzētu būt ekonomikas attīstības ministriju pārziņā, un būtu jāizveido skaidrs šķīrums starp uzņēmumu ekonomisko darbību un atbildību dzimumu līdztiesības jomā.

| 6.3. | Būtu jāapsver iespēja Eiropas Komisijā un dalībvalstu uzņēmējdarbības ministrijās iecelt sieviešu uzņēmējdarbības direktoru vai augsta līmeņa pārstāvi, kura uzdevums būtu starpnozaru līmenī sekmēt izpratni par saimniecisko labumu, ko dod aktīvāka sieviešu mudināšana dibināt un attīstīt uzņēmumus. Šā “uzņēmējdarbības direktora” atbildības jomā varētu būt arī tādas profesionālās un akadēmiskās karjeras veicināšana, kas palielinātu sieviešu uzņēmējdarbību, piemēram, pētniecība, zinātne, augsto tehnoloģiju inženierija, transporta inženierija un IT attīstība. |
| --- | --- |

6.3.

Būtu jāapsver iespēja Eiropas Komisijā un dalībvalstu uzņēmējdarbības ministrijās iecelt sieviešu uzņēmējdarbības direktoru vai augsta līmeņa pārstāvi, kura uzdevums būtu starpnozaru līmenī sekmēt izpratni par saimniecisko labumu, ko dod aktīvāka sieviešu mudināšana dibināt un attīstīt uzņēmumus. Šā “uzņēmējdarbības direktora” atbildības jomā varētu būt arī tādas profesionālās un akadēmiskās karjeras veicināšana, kas palielinātu sieviešu uzņēmējdarbību, piemēram, pētniecība, zinātne, augsto tehnoloģiju inženierija, transporta inženierija un IT attīstība.

7.   Sievietes transporta nozarē: kā to panākt

| 7.1. | Lai pārvarētu zemā sieviešu īpatsvara problēmu un efektīvāk un plašāk izmantotu sieviešu talanta rezervi transporta darba tirgū, EESK iesaka vairākus līdzekļus, ko varētu izmantot sieviešu spēju stiprināšanai visos līmeņos. To var panākt, izstrādājot ES projektus Transporta ģenerāldirektorātā vai veidojot partnerības sadarbībā ar citiem jau pastāvošiem ES projektiem:






  — | īstenot koordinētu pieeju starp iestādēm, nozares apvienībām, arodbiedrībām, nozarē strādājošām ieinteresētām personām ar mērķi izveidot kampaņu sieviešu iesaistei transporta nozarē un izcelt to pievienoto vērtību, ko ES ekonomikai un sociālajai struktūrai nodrošinātu uzlabota sieviešu iekļautība šajā nozarē. Šādu iniciatīvu, kura priekšplānā izcēla 100 transporta jomā strādājošas sievietes, nesen īstenoja Apvienotajā Karalistē (“Transport for London”). Šo sieviešu panākumu atspoguļojums apliecināja viņu nozīmīgo lomu transporta nozarē, kā arī motivēja un iedvesmoja pašreizējās un nākamās transporta nozares darbinieču paaudzes, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Lai pārvarētu zemā sieviešu īpatsvara problēmu un efektīvāk un plašāk izmantotu sieviešu talanta rezervi transporta darba tirgū, EESK iesaka vairākus līdzekļus, ko varētu izmantot sieviešu spēju stiprināšanai visos līmeņos. To var panākt, izstrādājot ES projektus Transporta ģenerāldirektorātā vai veidojot partnerības sadarbībā ar citiem jau pastāvošiem ES projektiem:

—

īstenot koordinētu pieeju starp iestādēm, nozares apvienībām, arodbiedrībām, nozarē strādājošām ieinteresētām personām ar mērķi izveidot kampaņu sieviešu iesaistei transporta nozarē un izcelt to pievienoto vērtību, ko ES ekonomikai un sociālajai struktūrai nodrošinātu uzlabota sieviešu iekļautība šajā nozarē. Šādu iniciatīvu, kura priekšplānā izcēla 100 transporta jomā strādājošas sievietes, nesen īstenoja Apvienotajā Karalistē (“Transport for London”). Šo sieviešu panākumu atspoguļojums apliecināja viņu nozīmīgo lomu transporta nozarē, kā arī motivēja un iedvesmoja pašreizējās un nākamās transporta nozares darbinieču paaudzes,

| — | vienlīdzība transporta nozarē: šis elements ir aktuāls ne tikai transporta nozarei, taču pētījumi liecina, ka nevienlīdzība šajā jomā ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ sievietes neizvēlas aktīvāk tajā iesaistīties. Prioritāri risināmi būtu šādi jautājumi:






  — | vienāds atalgojums par vienādu darbu, |
| --- | --- | --- |

—

vienlīdzība transporta nozarē: šis elements ir aktuāls ne tikai transporta nozarei, taču pētījumi liecina, ka nevienlīdzība šajā jomā ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ sievietes neizvēlas aktīvāk tajā iesaistīties. Prioritāri risināmi būtu šādi jautājumi:

—

vienāds atalgojums par vienādu darbu,

| — | pārredzams darbā pieņemšanas process, |
| --- | --- |

—

pārredzams darbā pieņemšanas process,

| — | elastīga darba prakse, tostarp darba dalīšanas un nepilnas slodzes iespējas, |
| --- | --- |

—

elastīga darba prakse, tostarp darba dalīšanas un nepilnas slodzes iespējas,

| — | talantu piesaiste: jāapsver gan nobriedušu, gan jaunu sieviešu – gan augsti kvalificētu, gan nekvalificētu – pieņemšana darbā, |
| --- | --- |

—

talantu piesaiste: jāapsver gan nobriedušu, gan jaunu sieviešu – gan augsti kvalificētu, gan nekvalificētu – pieņemšana darbā,

| — | lēmumu pieņemšana: vairāk sieviešu jāiesaista uzņēmumu valdēs, vadības struktūrās, arodbiedrībās – un ne tikai biedru līmenī –, kā arī politikas veidošanā. |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšana: vairāk sieviešu jāiesaista uzņēmumu valdēs, vadības struktūrās, arodbiedrībās – un ne tikai biedru līmenī –, kā arī politikas veidošanā.

| 7.2. | Atbalsta konsultācijas: jāstiprina atbalsta mehānismi, zināšanu un pieredzes apmaiņa, tīklu veidošana, un jānodrošina ievirzes konsultācijas. To iespējams darīt iekšienē – uzņēmumos un starp dažādu līmeņu darbiniekiem –, ārēji – starp uzņēmumiem un salīdzināmām transporta nozarēm –, kā arī ar konsultāciju programmu palīdzību, neliekot uzsvaru tikai uz transportu. Konsultāciju tīklu dalībnieku vidū vajadzētu būt gan vīriešiem, gan sievietēm. Šos tīklus var veidot arī kā pārnozaru klāsterus, lai zināšanas, paraugpraksi, prasmes un iespējas varētu pārnest uz visu transporta nozari. |
| --- | --- |

7.2.

Atbalsta konsultācijas: jāstiprina atbalsta mehānismi, zināšanu un pieredzes apmaiņa, tīklu veidošana, un jānodrošina ievirzes konsultācijas. To iespējams darīt iekšienē – uzņēmumos un starp dažādu līmeņu darbiniekiem –, ārēji – starp uzņēmumiem un salīdzināmām transporta nozarēm –, kā arī ar konsultāciju programmu palīdzību, neliekot uzsvaru tikai uz transportu. Konsultāciju tīklu dalībnieku vidū vajadzētu būt gan vīriešiem, gan sievietēm. Šos tīklus var veidot arī kā pārnozaru klāsterus, lai zināšanas, paraugpraksi, prasmes un iespējas varētu pārnest uz visu transporta nozari.

| 7.3. | Attīstības programmas: jāizveido apmācība prasmju pilnveidošanai un profesionālās kvalifikācijas iegūšanai ar mērķi paaugstināt kvalifikāciju bez dzimumu diskriminācijas, nodrošinot vienlīdzīgus kompetences līmeņus pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā. |
| --- | --- |

7.3.

Attīstības programmas: jāizveido apmācība prasmju pilnveidošanai un profesionālās kvalifikācijas iegūšanai ar mērķi paaugstināt kvalifikāciju bez dzimumu diskriminācijas, nodrošinot vienlīdzīgus kompetences līmeņus pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā.

| 7.4. | Izglītība: jāpārskata izglītības sistēma un lomu veidošana transporta nozarē, lai mainītu pieņēmumu, ka šī joma ir piemērota tikai vīriešiem. Lai popularizētu iespējas, ir jāidentificē sieviešu lomu modeļi. |
| --- | --- |

7.4.

Izglītība: jāpārskata izglītības sistēma un lomu veidošana transporta nozarē, lai mainītu pieņēmumu, ka šī joma ir piemērota tikai vīriešiem. Lai popularizētu iespējas, ir jāidentificē sieviešu lomu modeļi.

| 7.5. | Jāveicina inovācija un jāatbalsta mazie transporta uzņēmumi: jāapzina sievietes, kas strādā mazos un vidējos uzņēmumos, un jākonstatē jaunākās tendences, inovācijas un pētniecības/izstrādes iespējas. Jāizceļ veiksmīgi rezultāti. Paraugprakse: klubs “Women 1st Top 100” ir to sieviešu tīkls, kurām ir spēcīga ietekme viesnīcu, pasažieru transporta, ceļojumu un tūrisma jomā un kuras darbojas kā vēstnieces un paraugs tām sievietēm, kas nākotnē darbosies vadošos amatos (http://women1st.co.uk/top-100). |
| --- | --- |

7.5.

Jāveicina inovācija un jāatbalsta mazie transporta uzņēmumi: jāapzina sievietes, kas strādā mazos un vidējos uzņēmumos, un jākonstatē jaunākās tendences, inovācijas un pētniecības/izstrādes iespējas. Jāizceļ veiksmīgi rezultāti. Paraugprakse: klubs “Women 1st Top 100” ir to sieviešu tīkls, kurām ir spēcīga ietekme viesnīcu, pasažieru transporta, ceļojumu un tūrisma jomā un kuras darbojas kā vēstnieces un paraugs tām sievietēm, kas nākotnē darbosies vadošos amatos (http://women1st.co.uk/top-100).

| 7.6. | Piegādes ķēdes iesaistīšanās: mudināt piegādātājus savā piegādes ķēdē norādīt datus par dzimumu līdztiesību. Noteikt, kādas ir iespējas paredzēt publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu sieviešu īpašumā esošiem uzņēmumiem. Paraugprakse: ASV iniciatīva “WEConnect” piedāvā konkursus un iepirkuma līgumus tieši sievietēm dažādās nozarēs. Tagad tā darbojas arī Eiropā. (http://weconnectinternational.org). |
| --- | --- |

7.6.

Piegādes ķēdes iesaistīšanās: mudināt piegādātājus savā piegādes ķēdē norādīt datus par dzimumu līdztiesību. Noteikt, kādas ir iespējas paredzēt publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu sieviešu īpašumā esošiem uzņēmumiem. Paraugprakse: ASV iniciatīva “WEConnect” piedāvā konkursus un iepirkuma līgumus tieši sievietēm dažādās nozarēs. Tagad tā darbojas arī Eiropā. (http://weconnectinternational.org).

| 7.7. | Korporatīvā sociālā atbildība: mudināt uzņēmumus informēt par dzimumu statistikas rādītājiem un šo uzdevumu noteikt par vienu no sociālās atbildības pienākumiem, kā arī mudināt tos atbalstīt sieviešu nodarbinātību transporta nozarē. Piedalīties tāda nozares zīmola izveidē, kas to popularizētu kā piemērotu ikvienam. |
| --- | --- |

7.7.

Korporatīvā sociālā atbildība: mudināt uzņēmumus informēt par dzimumu statistikas rādītājiem un šo uzdevumu noteikt par vienu no sociālās atbildības pienākumiem, kā arī mudināt tos atbalstīt sieviešu nodarbinātību transporta nozarē. Piedalīties tāda nozares zīmola izveidē, kas to popularizētu kā piemērotu ikvienam.

| 7.8. | Internacionalizācija: Eiropas vērtība ir tās zināšanu pārnese un partnerību veidošana. Transports ir globāla nozare ar daudziem izaicinājumiem, un Eiropa var dalīties ar pieredzi un inovācijas spēju, kā arī iesaistīties jaunos tirgos. Sievietes varētu šo jomu un tai specifiskās zināšanas popularizēt ārpus Eiropas. |
| --- | --- |

7.8.

Internacionalizācija: Eiropas vērtība ir tās zināšanu pārnese un partnerību veidošana. Transports ir globāla nozare ar daudziem izaicinājumiem, un Eiropa var dalīties ar pieredzi un inovācijas spēju, kā arī iesaistīties jaunos tirgos. Sievietes varētu šo jomu un tai specifiskās zināšanas popularizēt ārpus Eiropas.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 133, 9.5.2013., 68. lpp.

1

(2)  OV C 299, 4.10.2012., 24. lpp.

2

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMS par tematu “Ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīti apgalvojumi iekšējā tirgū”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/02)

| Ziņotājs: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 22. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīti apgalvojumi iekšējā tirgū”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 9. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārsesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2. jūlija sēdē), ar 135 balsīm par, 17 balsīm pret un 14 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komercpaziņojums ir svarīgs instruments, lai uzņēmumi savas preces un pakalpojumus varētu izplatīt pārredzamā veidā, nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību un augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Tomēr ir nepatiesi vai neprecīzu informāciju saturoši vēstījumi, kuros izmantoti apgalvojumi par vidi, sociālo jomu vai ētikas aspektiem un veselību, un tas kaitē gan uzņēmumiem, kuri pilnībā ievēro visus normatīvos aktus, gan arī patērētājiem. |
| --- | --- |

1.1.

Komercpaziņojums ir svarīgs instruments, lai uzņēmumi savas preces un pakalpojumus varētu izplatīt pārredzamā veidā, nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību un augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Tomēr ir nepatiesi vai neprecīzu informāciju saturoši vēstījumi, kuros izmantoti apgalvojumi par vidi, sociālo jomu vai ētikas aspektiem un veselību, un tas kaitē gan uzņēmumiem, kuri pilnībā ievēro visus normatīvos aktus, gan arī patērētājiem.

| 1.2. | Patlaban preču un pakalpojumu novērtēšanu vides un sociālajā aspektā veic un attiecīgu informāciju sniedz, izmantojot konkrētus kanālus un formātus dažādu iniciatīvu ietvaros un saskaņā ar dažādām novērtēšanas metodēm. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija Eiropas līmenī ierosinātu metodes preču un pakalpojumu novērtēšanai un informācijas sniegšanai par to vispārējo ietekmi uz vidi. Tāpat vajadzētu izstrādāt oficiālo marķējumu sarakstu, precizējot to nozīmi un to piešķiršanai, apstiprināšanai un kontrolei pilnvarotās iestādes. Jebkurā gadījumā patērētājiem ir tiesības uz skaidru un precīzu informāciju par ražojumu izcelsmi. |
| --- | --- |

1.2.

Patlaban preču un pakalpojumu novērtēšanu vides un sociālajā aspektā veic un attiecīgu informāciju sniedz, izmantojot konkrētus kanālus un formātus dažādu iniciatīvu ietvaros un saskaņā ar dažādām novērtēšanas metodēm. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija Eiropas līmenī ierosinātu metodes preču un pakalpojumu novērtēšanai un informācijas sniegšanai par to vispārējo ietekmi uz vidi. Tāpat vajadzētu izstrādāt oficiālo marķējumu sarakstu, precizējot to nozīmi un to piešķiršanai, apstiprināšanai un kontrolei pilnvarotās iestādes. Jebkurā gadījumā patērētājiem ir tiesības uz skaidru un precīzu informāciju par ražojumu izcelsmi.

| 1.3. | EESK pauž cerību, ka Komisija pārskatīs dažas Direktīvas 2005/29/EK pamatnostādnes, lai veicinātu patērētāju un uzņēmumu piekļuvi uzticamai un pārredzamai informācijai, un paskaidros, kā komercpaziņojumā izmantojami apgalvojumi par vidi, ētikas aspektiem un veselību. |
| --- | --- |

1.3.

EESK pauž cerību, ka Komisija pārskatīs dažas Direktīvas 2005/29/EK pamatnostādnes, lai veicinātu patērētāju un uzņēmumu piekļuvi uzticamai un pārredzamai informācijai, un paskaidros, kā komercpaziņojumā izmantojami apgalvojumi par vidi, ētikas aspektiem un veselību.

| 1.4. | Administratīvās sadarbības jomā par patēriņu atbildīgajiem dienestiem vajadzētu katras dalībvalsts līmenī pārbaudīt apgalvojumus par vidi, sociālo jomu, ētikas aspektiem un veselību, lai novērtētu pašreizējo situāciju, pamatojoties uz konkrētiem datiem. |
| --- | --- |

1.4.

Administratīvās sadarbības jomā par patēriņu atbildīgajiem dienestiem vajadzētu katras dalībvalsts līmenī pārbaudīt apgalvojumus par vidi, sociālo jomu, ētikas aspektiem un veselību, lai novērtētu pašreizējo situāciju, pamatojoties uz konkrētiem datiem.

| 1.5. | ES līmenī ir jāizstrādā saskaņots, visaptverošs un stabils tiesiskais regulējums, lai regulētu tiešsaistes komercpaziņojumu, ievērojot tiesības uz privātumu un citu sabiedriskas nozīmes mērķu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

ES līmenī ir jāizstrādā saskaņots, visaptverošs un stabils tiesiskais regulējums, lai regulētu tiešsaistes komercpaziņojumu, ievērojot tiesības uz privātumu un citu sabiedriskas nozīmes mērķu aizsardzību.

| 1.6. | Eiropas Komisijai un dalībvalstīm savas kompetences jomās vajadzētu sekmēt uzraudzības, kontroles un sankciju pasākumus, kas saistīti ar šajā jomā pastāvošajām pašregulācijas un kopregulācijas sistēmām un kas attiecas uz apgalvojumiem par vidi, sociālo jomu un veselību, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai valstu un Eiropas pašregulējošas reklāmas iestādes ievērotu Eiropas Savienības noteikumos un ieteikumos noteiktos standartus, lai nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Patērētāju organizācijas būtu jāinformē par rīcības kodeksu izstrādi, lai tās iesaistītu šajā darbā. |
| --- | --- |

1.6.

Eiropas Komisijai un dalībvalstīm savas kompetences jomās vajadzētu sekmēt uzraudzības, kontroles un sankciju pasākumus, kas saistīti ar šajā jomā pastāvošajām pašregulācijas un kopregulācijas sistēmām un kas attiecas uz apgalvojumiem par vidi, sociālo jomu un veselību, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai valstu un Eiropas pašregulējošas reklāmas iestādes ievērotu Eiropas Savienības noteikumos un ieteikumos noteiktos standartus, lai nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Patērētāju organizācijas būtu jāinformē par rīcības kodeksu izstrādi, lai tās iesaistītu šajā darbā.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Savienībā ir ļoti daudz uzņēmumu, kas patērētājiem sniedz pilnīgu, patiesu un pārredzamu informāciju par tirgū pieejamo preču un pakalpojumu būtiskajām īpašībām. Tomēr ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīto apgalvojumu neatbilstoša izmantošana kaitē uzņēmumiem, kas ievēro regulējumu, un patērētājiem, kuri iegādājas preces un pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienībā ir ļoti daudz uzņēmumu, kas patērētājiem sniedz pilnīgu, patiesu un pārredzamu informāciju par tirgū pieejamo preču un pakalpojumu būtiskajām īpašībām. Tomēr ar vidi, sociālo jomu un veselību saistīto apgalvojumu neatbilstoša izmantošana kaitē uzņēmumiem, kas ievēro regulējumu, un patērētājiem, kuri iegādājas preces un pakalpojumus.

| 2.2. | Tiesības būt informētiem sekmē iekšējā tirgus darbības pārredzamību un kompensē acīmredzamu asimetriju piegādātāju un patērētāju attiecībās. |
| --- | --- |

2.2.

Tiesības būt informētiem sekmē iekšējā tirgus darbības pārredzamību un kompensē acīmredzamu asimetriju piegādātāju un patērētāju attiecībās.

| 2.3. | Patērētājs ir tiesīgs iegūt pilnīgu, patiesu un pārredzamu informāciju par tirgū pieejamo preču un pakalpojumu būtiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

2.3.

Patērētājs ir tiesīgs iegūt pilnīgu, patiesu un pārredzamu informāciju par tirgū pieejamo preču un pakalpojumu būtiskajām īpašībām.

| 2.4. | Līdz ar to informācija ir noteicošais faktors, kad patērētāji un lietotāji pieņem lēmumu par pirkumu gan tad, ja preci iegādājas selektīvi un pēc izvēles, gan tad, ja prece tiek noraidīta, jo tā neatbilst viņu vajadzībām un vēlmēm. Savukārt tehnoloģiju attīstība paver uzņēmumiem arvien plašākas iespējas individualizēti atbildēt uz dažādu patērētāju grupu pieprasījumu lojalitātes procesa ietvaros, izmantojot personalizētus produktus atbilstoši konkrētām vajadzībām pielāgotas tirgvedības principam (one to one). |
| --- | --- |

2.4.

Līdz ar to informācija ir noteicošais faktors, kad patērētāji un lietotāji pieņem lēmumu par pirkumu gan tad, ja preci iegādājas selektīvi un pēc izvēles, gan tad, ja prece tiek noraidīta, jo tā neatbilst viņu vajadzībām un vēlmēm. Savukārt tehnoloģiju attīstība paver uzņēmumiem arvien plašākas iespējas individualizēti atbildēt uz dažādu patērētāju grupu pieprasījumu lojalitātes procesa ietvaros, izmantojot personalizētus produktus atbilstoši konkrētām vajadzībām pielāgotas tirgvedības principam (one to one).

| 2.5. | Sociālās tirgus ekonomikas modelī, kā noteikts Līgumā, Eiropas Savienībai nav integrēta tiesiskā regulējuma attiecībā uz komercpaziņojumiem, tātad tas ir nepilnīgs, pārāk sarežģīts, saturiski vājš un dažkārt nekonsekvents, un galvenokārt balstīts uz






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (1) par negodīgu komercpraksi, kas attiecas tikai uz patērētāju un uzņēmumu savstarpējām attiecībām. Minētā direktīva neskar ES un dalībvalstu noteikumus veselības jomā, un attiecībā uz finanšu pakalpojumiem dalībvalstis var noteikt stingrākas vai ierobežojošākas prasības nekā Direktīvā, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Sociālās tirgus ekonomikas modelī, kā noteikts Līgumā, Eiropas Savienībai nav integrēta tiesiskā regulējuma attiecībā uz komercpaziņojumiem, tātad tas ir nepilnīgs, pārāk sarežģīts, saturiski vājš un dažkārt nekonsekvents, un galvenokārt balstīts uz

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (1) par negodīgu komercpraksi, kas attiecas tikai uz patērētāju un uzņēmumu savstarpējām attiecībām. Minētā direktīva neskar ES un dalībvalstu noteikumus veselības jomā, un attiecībā uz finanšu pakalpojumiem dalībvalstis var noteikt stingrākas vai ierobežojošākas prasības nekā Direktīvā,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/114/EK (2) par maldinošu un salīdzinošu reklāmu; to piemēro uzņēmumu savstarpējām attiecībām, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/114/EK (2) par maldinošu un salīdzinošu reklāmu; to piemēro uzņēmumu savstarpējām attiecībām,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (3) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), ar ko groza direktīvu, kas plašāk pazīstama ar nosaukumu “direktīva par televīziju bez robežām”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (3) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), ar ko groza direktīvu, kas plašāk pazīstama ar nosaukumu “direktīva par televīziju bez robežām”,

| — | pārtikas nozarē – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1924/2006 (4) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem. citiem noteikumiem, pie kuriem Komisija jau sākusi darbu un kas attiecas uz citām veselības jomas nozarēm, piemēram, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

pārtikas nozarē – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1924/2006 (4) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem. citiem noteikumiem, pie kuriem Komisija jau sākusi darbu un kas attiecas uz citām veselības jomas nozarēm, piemēram, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļiem,

| — | Paziņojumu par korporatīvo atbildību (5) vai neseno Paziņojumu par Eiropas digitālā vienotā tirgus stratēģiju (6). |
| --- | --- |

—

Paziņojumu par korporatīvo atbildību (5) vai neseno Paziņojumu par Eiropas digitālā vienotā tirgus stratēģiju (6).

| 2.6. | Komisija ir publicējusi vairākus paziņojumus un sākusi publiskas debates un patlaban pievērsusies arī citiem tematiem, piemēram, ražojumu “ekoloģiskās pēdas nospiedumam”, lai nodrošinātu pamatotu un precīzu informāciju par ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. |
| --- | --- |

2.6.

Komisija ir publicējusi vairākus paziņojumus un sākusi publiskas debates un patlaban pievērsusies arī citiem tematiem, piemēram, ražojumu “ekoloģiskās pēdas nospiedumam”, lai nodrošinātu pamatotu un precīzu informāciju par ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā.

| 2.7. | Lai gan tehnoloģiju attīstības gaitā patērētājiem ir plašākas iespējas piekļūt informācijai, regulējums par tiešsaistes komercpaziņojumiem ES līmenī ir izkliedēts vairākos dokumentos (direktīvas par elektronisko tirdzniecību, patērētāju tiesību aizsardzību, privātuma aizsardzību komercpaziņojumos, negodīgu komercpraksi u. c.). EESK uzskata, ka nākotnē ir jāiesniedz priekšlikums, kas būtu pieņemtās stratēģijas turpinājums. Taču šobrīd būtu jāparedz konsolidācija, lai visus spēkā esošos noteikumus iekļautu vienā pārstrādātā dokumentā un novērstu pretrunas vēstījumos, ko izplata ar šā kanāla starpniecību. |
| --- | --- |

2.7.

Lai gan tehnoloģiju attīstības gaitā patērētājiem ir plašākas iespējas piekļūt informācijai, regulējums par tiešsaistes komercpaziņojumiem ES līmenī ir izkliedēts vairākos dokumentos (direktīvas par elektronisko tirdzniecību, patērētāju tiesību aizsardzību, privātuma aizsardzību komercpaziņojumos, negodīgu komercpraksi u. c.). EESK uzskata, ka nākotnē ir jāiesniedz priekšlikums, kas būtu pieņemtās stratēģijas turpinājums. Taču šobrīd būtu jāparedz konsolidācija, lai visus spēkā esošos noteikumus iekļautu vienā pārstrādātā dokumentā un novērstu pretrunas vēstījumos, ko izplata ar šā kanāla starpniecību.

| 2.8. | Ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā izveidots satvars Komisijas un dalībvalstu sadarbībai, tomēr darbs šajā jomā ir jāturpina, lai vērtētu iespējamos pārkāpumus. |
| --- | --- |

2.8.

Ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā izveidots satvars Komisijas un dalībvalstu sadarbībai, tomēr darbs šajā jomā ir jāturpina, lai vērtētu iespējamos pārkāpumus.

| 2.9. | Tiesiskās aizsardzības līdzekļi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi. Dažās dalībvalstīs efektīvu tiesību aizsardzību nodrošina, iesniedzot tiesā prasību par noteikumu ievērošanu, bet citās ir izstrādātas dažādas reklāmas pašregulācijas un kopregulācijas iniciatīvas, piemērojot rīcības kodeksus un izveidojot ārpustiesas struktūras strīdu izšķiršanai šajā jomā, kas papildina tiesību aktus un spēkā esošos mehānismus, kas paredzēti administratīvo un juridisko noteikumu ievērošanas kontrolei. |
| --- | --- |

2.9.

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi. Dažās dalībvalstīs efektīvu tiesību aizsardzību nodrošina, iesniedzot tiesā prasību par noteikumu ievērošanu, bet citās ir izstrādātas dažādas reklāmas pašregulācijas un kopregulācijas iniciatīvas, piemērojot rīcības kodeksus un izveidojot ārpustiesas struktūras strīdu izšķiršanai šajā jomā, kas papildina tiesību aktus un spēkā esošos mehānismus, kas paredzēti administratīvo un juridisko noteikumu ievērošanas kontrolei.

| 2.10. | Ir arī citi mainīgi lielumi, kas attiecīgo jautājumu padara vēl sarežģītāku, piemēram,






  — | brīvprātīgas marķēšanas iespēja, |
| --- | --- | --- |

2.10.

Ir arī citi mainīgi lielumi, kas attiecīgo jautājumu padara vēl sarežģītāku, piemēram,

—

brīvprātīgas marķēšanas iespēja,

| — | korporatīvās sociālās atbildības politikas ietekme, |
| --- | --- |

—

korporatīvās sociālās atbildības politikas ietekme,

| — | patērētāju augošais selektīvais pieprasījums pēc produktiem, kuros apvienotas zināmas īpašas iezīmes vai specifika, atbildot uz konkrētām bažām, |
| --- | --- |

—

patērētāju augošais selektīvais pieprasījums pēc produktiem, kuros apvienotas zināmas īpašas iezīmes vai specifika, atbildot uz konkrētām bažām,

| — | bieži vien efektīvu kontroles mehānismu trūkums, |
| --- | --- |

—

bieži vien efektīvu kontroles mehānismu trūkums,

| — | grūtības patērētājiem atšķirt un pārbaudīt informāciju. |
| --- | --- |

—

grūtības patērētājiem atšķirt un pārbaudīt informāciju.

| 2.11. | Visbeidzot, dažas reklāmas metodes, piemēram, zīmola saturs (branded content), emocionālā tirgvedība un vēstījumi (storytelling), produktu izvietošana (product placement) vai tā sauktā neiromārketinga lietojumprogrammas palīdz piegādātājiem efektīvāk sasniegt savus komerciālos mērķus, taču rada grūtības iedzīvotājiem pieņemt racionālus lēmumus par pirkumu, lietošanu vai patēriņu, pamatojoties uz preču un pakalpojumu priekšrocībām un to cenas atbilstību. Tas ir tādēļ, ka bieži vien šajās metodēs vairs nevar saskatīt ierasto reklāmas un ārpusreklāmas satura atšķirību, un tādējādi tiek pārkāptas vēstījuma adresātu tiesības būt informētiem par to, ka šķietami informatīvam vēstījumam var būt komerciāls raksturs un mērķis, tāpēc minētās metodes var maldināt mazāk aizsargātos patērētājus, piemēram, jauniešus, gados vecākus cilvēkus, nelabvēlīgā situācijā esošas personas un cilvēkus ar invaliditāti. |
| --- | --- |

2.11.

Visbeidzot, dažas reklāmas metodes, piemēram, zīmola saturs (branded content), emocionālā tirgvedība un vēstījumi (storytelling), produktu izvietošana (product placement) vai tā sauktā neiromārketinga lietojumprogrammas palīdz piegādātājiem efektīvāk sasniegt savus komerciālos mērķus, taču rada grūtības iedzīvotājiem pieņemt racionālus lēmumus par pirkumu, lietošanu vai patēriņu, pamatojoties uz preču un pakalpojumu priekšrocībām un to cenas atbilstību. Tas ir tādēļ, ka bieži vien šajās metodēs vairs nevar saskatīt ierasto reklāmas un ārpusreklāmas satura atšķirību, un tādējādi tiek pārkāptas vēstījuma adresātu tiesības būt informētiem par to, ka šķietami informatīvam vēstījumam var būt komerciāls raksturs un mērķis, tāpēc minētās metodes var maldināt mazāk aizsargātos patērētājus, piemēram, jauniešus, gados vecākus cilvēkus, nelabvēlīgā situācijā esošas personas un cilvēkus ar invaliditāti.

| 2.12. | Visbeidzot, EESK atbalsta augstākas kvalitātes preču un pakalpojumu piedāvājumu, kas ražoti ētiski vai kuri atbilst augstākām vides un sociālajām prasībām, kā arī ar vidi, sociālo jomu un veselību saistītu apgalvojumu iekļaušanu. Šajā atzinumā apskatīti maldinoši, neprecīzi vai neskaidri apgalvojumi un komercpaziņojumi. |
| --- | --- |

2.12.

Visbeidzot, EESK atbalsta augstākas kvalitātes preču un pakalpojumu piedāvājumu, kas ražoti ētiski vai kuri atbilst augstākām vides un sociālajām prasībām, kā arī ar vidi, sociālo jomu un veselību saistītu apgalvojumu iekļaušanu. Šajā atzinumā apskatīti maldinoši, neprecīzi vai neskaidri apgalvojumi un komercpaziņojumi.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komercpaziņojumiem, kuru pamatā ir neskaidri, neprecīzi vai grūti pārbaudāmi apgalvojumi, kas maldina un mulsina, var būt dažāda, lielāka vai mazāka ietekme, bet tie vienmēr rada būtisku kaitējumu patērētājiem, uzņēmumiem, kuri ievēro noteikumus, un līdz ar to – kaitē ētiska un pārredzama preču un pakalpojumu tirgus darbībai. |
| --- | --- |

3.1.

Komercpaziņojumiem, kuru pamatā ir neskaidri, neprecīzi vai grūti pārbaudāmi apgalvojumi, kas maldina un mulsina, var būt dažāda, lielāka vai mazāka ietekme, bet tie vienmēr rada būtisku kaitējumu patērētājiem, uzņēmumiem, kuri ievēro noteikumus, un līdz ar to – kaitē ētiska un pārredzama preču un pakalpojumu tirgus darbībai.

| 3.2. | Kā piemēru var minēt šāda veida ietekmi:






  — | izkropļots piedāvājums, kas saistīts ar minēto apgalvojumu ietekmi uz cenām, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kā piemēru var minēt šāda veida ietekmi:

—

izkropļots piedāvājums, kas saistīts ar minēto apgalvojumu ietekmi uz cenām,

| — | veidojas nepārredzams tirgus, ko raksturo izteikta pieprasījuma un piedāvājuma asimetrija, |
| --- | --- |

—

veidojas nepārredzams tirgus, ko raksturo izteikta pieprasījuma un piedāvājuma asimetrija,

| — | ierobežota patērētāja pirktspēja; tā kā patērētājam nav pieejama precīza informācija, kas viņam ļautu savas vajadzības un vēlmes salīdzināt ar piedāvājuma īpašībām, viņš nevar pieņemt apzinātu lēmumu, |
| --- | --- |

—

ierobežota patērētāja pirktspēja; tā kā patērētājam nav pieejama precīza informācija, kas viņam ļautu savas vajadzības un vēlmes salīdzināt ar piedāvājuma īpašībām, viņš nevar pieņemt apzinātu lēmumu,

| — | maldinoša, kļūdaina vai nepārbaudāma informācija rada atturīgu attieksmi un frustrāciju patērētājos, kuri vēlas pieņemt atbildīgus lēmumus (vides, sociālajā un veselības aspektā), |
| --- | --- |

—

maldinoša, kļūdaina vai nepārbaudāma informācija rada atturīgu attieksmi un frustrāciju patērētājos, kuri vēlas pieņemt atbildīgus lēmumus (vides, sociālajā un veselības aspektā),

| — | oportūnistiskas (free riders) attieksmes veicināšana, kas apgrūtina atbildīga patēriņa iesakņošanos un izplatīšanos, no piegādātāju puses, kuri izmanto patērētāju pieaugošo interesi par minētajiem aspektiem, bet nevēlas tiem veltīt vajadzīgos līdzekļus; turklāt tas kaitē uzņēmumiem, kas rīkojas atbilstīgi, |
| --- | --- |

—

oportūnistiskas (free riders) attieksmes veicināšana, kas apgrūtina atbildīga patēriņa iesakņošanos un izplatīšanos, no piegādātāju puses, kuri izmanto patērētāju pieaugošo interesi par minētajiem aspektiem, bet nevēlas tiem veltīt vajadzīgos līdzekļus; turklāt tas kaitē uzņēmumiem, kas rīkojas atbilstīgi,

| — | zūd patērētāju uzticēšanās tirgum un tā kontrolei, ko veic publiskās pārvaldes iestādes. |
| --- | --- |

—

zūd patērētāju uzticēšanās tirgum un tā kontrolei, ko veic publiskās pārvaldes iestādes.

| 3.3. | Informācijai jāatbilst reālajām vajadzībām un patērētāju vēlmēm, tāpēc tās atbilstība jāvērtē, ņemot vērā reklāmas vēstījuma mērķi, saturu, noformējumu, kontekstu un identifikāciju; šāda vēstījuma galvenās īpašības ir uzticamība, aktualitāte, neitralitāte, precizitāte, atbilstība, lakonisms, saprotamība, skaidrība, uztveramība un viegla pieejamība. EESK iesaka produktu marķējumā norādīt to izcelsmi, jo tas paaugstina aizsardzības līmeni, ļauj novērst patērētāju maldināšanu vai neskaidrības un tādējādi viņiem ir vieglāk izvēlēties, kādu produktu pirkt. |
| --- | --- |

3.3.

Informācijai jāatbilst reālajām vajadzībām un patērētāju vēlmēm, tāpēc tās atbilstība jāvērtē, ņemot vērā reklāmas vēstījuma mērķi, saturu, noformējumu, kontekstu un identifikāciju; šāda vēstījuma galvenās īpašības ir uzticamība, aktualitāte, neitralitāte, precizitāte, atbilstība, lakonisms, saprotamība, skaidrība, uztveramība un viegla pieejamība. EESK iesaka produktu marķējumā norādīt to izcelsmi, jo tas paaugstina aizsardzības līmeni, ļauj novērst patērētāju maldināšanu vai neskaidrības un tādējādi viņiem ir vieglāk izvēlēties, kādu produktu pirkt.

4.   Ar vidi saistīti apgalvojumi

| 4.1. | Ar vidi saistīti apgalvojumi galvenokārt attiecas uz ietekmi vides jomā, ko rada produktu sastāvs vai to izmantošana un kas bieži vien ir saistīta ar klimata pārmaiņām un piesārņojošām emisijām. Taču tie var attiekties arī uz citiem aspektiem, piemēram, dabas resursu racionālu izmantošanu, atmežošanu, bioloģisko daudzveidību vai energoefektivitāti. Galu galā tie attiecas uz uzņēmumu darbības ekoloģiskās pēdas nospiedumu un produktu patēriņu mūsu vidē. |
| --- | --- |

4.1.

Ar vidi saistīti apgalvojumi galvenokārt attiecas uz ietekmi vides jomā, ko rada produktu sastāvs vai to izmantošana un kas bieži vien ir saistīta ar klimata pārmaiņām un piesārņojošām emisijām. Taču tie var attiekties arī uz citiem aspektiem, piemēram, dabas resursu racionālu izmantošanu, atmežošanu, bioloģisko daudzveidību vai energoefektivitāti. Galu galā tie attiecas uz uzņēmumu darbības ekoloģiskās pēdas nospiedumu un produktu patēriņu mūsu vidē.

| 4.2. | Ja šādus apgalvojumus izmanto tikai formāli vai šķietami, nemainot produkta galvenās īpašības vai tā ražošanu, to dēvē par “zaļo apvārdošanu” (greenwashing), ko var definēt šādi: “pozitīvas informācijas par vidi selektīva uzsvēršana, izmantojot reklāmu, kas patērētāja uztverē rada maldīgu priekšstatu par realitāti, jo “ekoloģiskie” aspekti tiek nesamērīgi uzsvērti”. Komisija to definē Direktīvas 2005/29/EK piemērošanas rokasgrāmatā (7). |
| --- | --- |

4.2.

Ja šādus apgalvojumus izmanto tikai formāli vai šķietami, nemainot produkta galvenās īpašības vai tā ražošanu, to dēvē par “zaļo apvārdošanu” (greenwashing), ko var definēt šādi: “pozitīvas informācijas par vidi selektīva uzsvēršana, izmantojot reklāmu, kas patērētāja uztverē rada maldīgu priekšstatu par realitāti, jo “ekoloģiskie” aspekti tiek nesamērīgi uzsvērti”. Komisija to definē Direktīvas 2005/29/EK piemērošanas rokasgrāmatā (7).

| 4.3. | Vides aspektā informācija par kādas preču zīmes (negatīvu vai pozitīvu) ietekmi patērētāja apziņā rada zināmu priekšstatu par attiecīgo preču zīmi. Šis priekšstats vienlaikus ietekmē arī tādus aspektus kā lēmumu par pirkumu vai politisko viedokli. Ar “sliktas” rīcības sodīšanu un “labas” rīcības stimulēšanu, pieņemot lēmumu par pirkumu, sistēmā izveidojas zināms dinamisks līdzsvars. |
| --- | --- |

4.3.

Vides aspektā informācija par kādas preču zīmes (negatīvu vai pozitīvu) ietekmi patērētāja apziņā rada zināmu priekšstatu par attiecīgo preču zīmi. Šis priekšstats vienlaikus ietekmē arī tādus aspektus kā lēmumu par pirkumu vai politisko viedokli. Ar “sliktas” rīcības sodīšanu un “labas” rīcības stimulēšanu, pieņemot lēmumu par pirkumu, sistēmā izveidojas zināms dinamisks līdzsvars.

| 4.4. | Visizplatītākās “zaļās apvārdošanas” metodes ir šādas:






  — | šķietami ekoloģisks piesārņojošs process. Apgalvojums, kas liek domāt, ka kāds produkts ir “zaļš”, atsaucoties uz dažām tā īpašībām un neņemot vērā citus svarīgus vides aspektus. Gatavais produkts var būt ļoti ekoloģisks, bet tā ražošanas process ir ļoti piesārņojošs. Arī piegādes ķēdē var izmantot sliktu praksi, kas saistīta ar veselībai kaitīgiem darba apstākļiem un kaitīgiem produktiem, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Visizplatītākās “zaļās apvārdošanas” metodes ir šādas:

—

šķietami ekoloģisks piesārņojošs process. Apgalvojums, kas liek domāt, ka kāds produkts ir “zaļš”, atsaucoties uz dažām tā īpašībām un neņemot vērā citus svarīgus vides aspektus. Gatavais produkts var būt ļoti ekoloģisks, bet tā ražošanas process ir ļoti piesārņojošs. Arī piegādes ķēdē var izmantot sliktu praksi, kas saistīta ar veselībai kaitīgiem darba apstākļiem un kaitīgiem produktiem,

| — | pierādījumu trūkums. Ar vidi saistīto paziņojumu nevar apstiprināt ar attiecīgu un viegli pieejamu informāciju vai ar trešās puses veiktu uzticamu sertifikāciju, |
| --- | --- |

—

pierādījumu trūkums. Ar vidi saistīto paziņojumu nevar apstiprināt ar attiecīgu un viegli pieejamu informāciju vai ar trešās puses veiktu uzticamu sertifikāciju,

| — | neprecizitāte: reklāma ir tik neveikli formulēta, ka tās patieso nozīmi patērētājs, visticamāk, sapratīs nepareizi, |
| --- | --- |

—

neprecizitāte: reklāma ir tik neveikli formulēta, ka tās patieso nozīmi patērētājs, visticamāk, sapratīs nepareizi,

| — | “viltus” marķējumi vai ieguvumi, kuru patiesībā nav. |
| --- | --- |

—

“viltus” marķējumi vai ieguvumi, kuru patiesībā nav.

| 4.5. | Ir jāizmanto tādi kritēriji, kas nodrošina pienācīgu informāciju patērētājiem, un jāaizliedz ekoloģiskā argumenta ļaunprātīga izmantošana komercpaziņojumos. |
| --- | --- |

4.5.

Ir jāizmanto tādi kritēriji, kas nodrošina pienācīgu informāciju patērētājiem, un jāaizliedz ekoloģiskā argumenta ļaunprātīga izmantošana komercpaziņojumos.

| 4.6. | Tirgus darbība varētu kļūt skaidrāka, ja Eiropas līmenī tiktu ieviestas saskaņotas metodes, piemēram, “ekoloģiskās pēdas nospiedums”, kas nodrošinātu produktu un organizāciju izsekojamību vides aspektā. Minētajām metodēm jābalstās uz plaši piemērotiem starptautiskiem standartiem, tostarp starptautisko standartu ISO 14201 par maldinošiem apgalvojumiem saistībā ar vidi vai Starptautiskās tirdzniecības palātas kodeksu. |
| --- | --- |

4.6.

Tirgus darbība varētu kļūt skaidrāka, ja Eiropas līmenī tiktu ieviestas saskaņotas metodes, piemēram, “ekoloģiskās pēdas nospiedums”, kas nodrošinātu produktu un organizāciju izsekojamību vides aspektā. Minētajām metodēm jābalstās uz plaši piemērotiem starptautiskiem standartiem, tostarp starptautisko standartu ISO 14201 par maldinošiem apgalvojumiem saistībā ar vidi vai Starptautiskās tirdzniecības palātas kodeksu.

5.   Ētiska un sociāla rakstura apgalvojumi

| 5.1. | “Zaļo apvārdošanu”, ko minējām saistībā ar apgalvojumiem, kas attiecas uz vides aspektiem, var attiecināt arī uz uzņēmumu un produktu “ētiska un sociāla rakstura īpašībām”. Šajā gadījumā mērķis ir panākt, lai produkta iegāde tiktu uzskatīta par sociālu labdarības vai solidaritātes izpausmes iespēju, jo šis pirkums neapšaubāmi dod labumu sabiedrības grupām vai kopienām, kuru vajadzības nav apmierinātas vai kuras ir mazāk aizsargātas. |
| --- | --- |

5.1.

“Zaļo apvārdošanu”, ko minējām saistībā ar apgalvojumiem, kas attiecas uz vides aspektiem, var attiecināt arī uz uzņēmumu un produktu “ētiska un sociāla rakstura īpašībām”. Šajā gadījumā mērķis ir panākt, lai produkta iegāde tiktu uzskatīta par sociālu labdarības vai solidaritātes izpausmes iespēju, jo šis pirkums neapšaubāmi dod labumu sabiedrības grupām vai kopienām, kuru vajadzības nav apmierinātas vai kuras ir mazāk aizsargātas.

| 5.2. | Mūsdienās bieži vien zīmoli iesaistās projektos ar sociāliem mērķiem, rīkojot kampaņas, kas balstītas uz tirdzniecības veicināšanu. Tās dēvē par “labdarības akcijām” (charity promotions) vai tirdzniecības veicināšanas kampaņām, kas saistītas ar sociālu darbību, un ekonomikas krīzes apstākļos tās piedzīvojušas zināmu uzplaukumu. Ja šajās akcijās un kampaņās kā ieganstu tirdzniecības veicināšanai izmanto nepatiesus argumentus, tās var mulsināt un maldināt patērētāju, tāpēc tās ir īpaši kaitīgas. |
| --- | --- |

5.2.

Mūsdienās bieži vien zīmoli iesaistās projektos ar sociāliem mērķiem, rīkojot kampaņas, kas balstītas uz tirdzniecības veicināšanu. Tās dēvē par “labdarības akcijām” (charity promotions) vai tirdzniecības veicināšanas kampaņām, kas saistītas ar sociālu darbību, un ekonomikas krīzes apstākļos tās piedzīvojušas zināmu uzplaukumu. Ja šajās akcijās un kampaņās kā ieganstu tirdzniecības veicināšanai izmanto nepatiesus argumentus, tās var mulsināt un maldināt patērētāju, tāpēc tās ir īpaši kaitīgas.

| 5.3. | Šīs darbības ir saistītas ar humāno palīdzību, sociālo palīdzību atsevišķām sabiedrības kopienām vai grupām, īstermiņa palīdzību konkrētās ārkārtas situācijās vai ar strukturālu jautājumu, kas attiecas uz diskrimināciju, segregāciju, nevienlīdzību, utt. |
| --- | --- |

5.3.

Šīs darbības ir saistītas ar humāno palīdzību, sociālo palīdzību atsevišķām sabiedrības kopienām vai grupām, īstermiņa palīdzību konkrētās ārkārtas situācijās vai ar strukturālu jautājumu, kas attiecas uz diskrimināciju, segregāciju, nevienlīdzību, utt.

| 5.4. | Citi “sociālās apvārdošanas” vai “zaļās apvārdošanas” gadījumi vērojamai tad, ja uzņēmums bez pietiekama pamatojuma reklamē sevi kā sociāli atbildīgu uzņēmumu vai ja kāds sociālās darbības un reklāmas aspekts tiek pārspīlēti uzsvērts kā konkrētā uzņēmuma galvenā darbības joma (core business). |
| --- | --- |

5.4.

Citi “sociālās apvārdošanas” vai “zaļās apvārdošanas” gadījumi vērojamai tad, ja uzņēmums bez pietiekama pamatojuma reklamē sevi kā sociāli atbildīgu uzņēmumu vai ja kāds sociālās darbības un reklāmas aspekts tiek pārspīlēti uzsvērts kā konkrētā uzņēmuma galvenā darbības joma (core business).

| 5.5. | Ētiska un sociāla rakstura apgalvojumi dažkārt tiek saistīti ar apgalvojumiem attiecībā uz vidi, un atkarībā no aktuālās situācijas attiecas arī uz citiem aspektiem, piemēram, nodarbinātību, vietējās ekonomikas veicināšanu, sabiedrības līdzdalību vai jebkuru citu aspektu, kas var ietekmēt patērētāju lēmumu par pirkumu. |
| --- | --- |

5.5.

Ētiska un sociāla rakstura apgalvojumi dažkārt tiek saistīti ar apgalvojumiem attiecībā uz vidi, un atkarībā no aktuālās situācijas attiecas arī uz citiem aspektiem, piemēram, nodarbinātību, vietējās ekonomikas veicināšanu, sabiedrības līdzdalību vai jebkuru citu aspektu, kas var ietekmēt patērētāju lēmumu par pirkumu.

| 5.6. | Jāņem vērā arī fiktīvu “ētikas, sociālo un vides jautājumu konsultantu” slēptā darbība, kas maldina un rada neskaidrības patērētājiem, jo viņi tirgū darbojas kā uzņēmēji vai starpnieki, ļaunprātīgi izmantojot patērētāju labticību un paļāvību, un peļņas nolūkā tirgo preces un pakalpojumus, izmantojot nepatiesus argumentus. |
| --- | --- |

5.6.

Jāņem vērā arī fiktīvu “ētikas, sociālo un vides jautājumu konsultantu” slēptā darbība, kas maldina un rada neskaidrības patērētājiem, jo viņi tirgū darbojas kā uzņēmēji vai starpnieki, ļaunprātīgi izmantojot patērētāju labticību un paļāvību, un peļņas nolūkā tirgo preces un pakalpojumus, izmantojot nepatiesus argumentus.

| 5.7. | Iekšējā tirgus darbību īpaši apdraud finansiāla rakstura darbības, kurās izmanto ētikas, sociālos un vides argumentus, lai tirgotu finanšu produktus un instrumentus, neizpildot maksātspējas prasības un uzraudzības pasākumus, kas jāievēro finanšu iestādēm. Eiropas Banku iestāde nesen pieņēma atzinumu, kurā ierosināti vairāki pasākumi, lai samazinātu risku, izstrādātu reklāmas prasības un ieteikumus iesaistīto personu aizsardzībai iespējamā interešu konflikta gadījumā. |
| --- | --- |

5.7.

Iekšējā tirgus darbību īpaši apdraud finansiāla rakstura darbības, kurās izmanto ētikas, sociālos un vides argumentus, lai tirgotu finanšu produktus un instrumentus, neizpildot maksātspējas prasības un uzraudzības pasākumus, kas jāievēro finanšu iestādēm. Eiropas Banku iestāde nesen pieņēma atzinumu, kurā ierosināti vairāki pasākumi, lai samazinātu risku, izstrādātu reklāmas prasības un ieteikumus iesaistīto personu aizsardzībai iespējamā interešu konflikta gadījumā.

| 5.8. | Nedrīkst pieļaut “sociālo apvārdošanu” vai nepatiesas informācijas izmantošanu, lai radītu priekšstatu par sociālām saistībām. |
| --- | --- |

5.8.

Nedrīkst pieļaut “sociālo apvārdošanu” vai nepatiesas informācijas izmantošanu, lai radītu priekšstatu par sociālām saistībām.

6.   Ar veselību saistīti un citi apgalvojumi

| 6.1. | Nesenās patērētāju bažas par veselīgu dzīvesveidu un tehnoloģiju plašāka ieviešana pārtikas, kosmētikas līdzekļu un citu ar veselību saistītu produktu ražošanas nozarēs arī ir sekmējusi ar veselību saistītu apgalvojumu izmantošanu gan attiecībā uz pārtiku un uzturu, uzsverot diētiskos un estētiskos rezultātus, gan kognitīvo un fizioloģisko funkciju uzlabošanu. |
| --- | --- |

6.1.

Nesenās patērētāju bažas par veselīgu dzīvesveidu un tehnoloģiju plašāka ieviešana pārtikas, kosmētikas līdzekļu un citu ar veselību saistītu produktu ražošanas nozarēs arī ir sekmējusi ar veselību saistītu apgalvojumu izmantošanu gan attiecībā uz pārtiku un uzturu, uzsverot diētiskos un estētiskos rezultātus, gan kognitīvo un fizioloģisko funkciju uzlabošanu.

| 6.2. | Līdzīgi kā ar vidi saistītu apgalvojumu gadījumā patērētāju interese par veselīgu uzturu ir iemesls, lai izteiktu apgalvojumus, kas saistīti ar bioloģisko lauksaimniecību, kā arī pārtikas sastāvā esošiem vai neesošiem vitamīniem, Omega-3 taukskābēm, cukuru, sāli, alkoholu un, protams, ĢMO. |
| --- | --- |

6.2.

Līdzīgi kā ar vidi saistītu apgalvojumu gadījumā patērētāju interese par veselīgu uzturu ir iemesls, lai izteiktu apgalvojumus, kas saistīti ar bioloģisko lauksaimniecību, kā arī pārtikas sastāvā esošiem vai neesošiem vitamīniem, Omega-3 taukskābēm, cukuru, sāli, alkoholu un, protams, ĢMO.

| 6.3. | Sabiedrības pakāpeniska novecošana un garāks mūža ilgums ir labvēlīgi faktori, lai turpmāk palielinātos tās informācijas apjoms, ko izplata nelikumīgi izmantojot apgalvojumus. |
| --- | --- |

6.3.

Sabiedrības pakāpeniska novecošana un garāks mūža ilgums ir labvēlīgi faktori, lai turpmāk palielinātos tās informācijas apjoms, ko izplata nelikumīgi izmantojot apgalvojumus.

| 6.4. | Arī “veselības tirgvedībā”, kurā šādus paziņojumus izmanto kā pievienoto vērtību efektīvākai produktu tirdzniecībai, piemēram, attiecībā uz uztura bagātinātājiem vai augu izcelsmes produktiem, kā arī plaša patēriņa produktiem, tiek nepamatoti norādīts uz produktu iespējamo labvēlīgo ietekmi uz veselību, izmantojot pseidozinātniskus argumentus. |
| --- | --- |

6.4.

Arī “veselības tirgvedībā”, kurā šādus paziņojumus izmanto kā pievienoto vērtību efektīvākai produktu tirdzniecībai, piemēram, attiecībā uz uztura bagātinātājiem vai augu izcelsmes produktiem, kā arī plaša patēriņa produktiem, tiek nepamatoti norādīts uz produktu iespējamo labvēlīgo ietekmi uz veselību, izmantojot pseidozinātniskus argumentus.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1. | Ir svarīgi ņemt vērā, ka tādas iespējas kā brīvprātīgs marķējums, dizaina un logotipu izstrāde rada kognitīvajos un emocionālajos procesos vāju priekšstatu, kas motivē patērētājus pieņemt lēmumu par pirkumu. Vēstījumos un attēlos nedrīkstētu būt nekādi kategoriski un stingri apgalvojumi, kurus nevar neapstrīdami pierādīt. Būtu lietderīgi veikt īpašus pasākumus, lai pārbaudītu apgalvojumus. |
| --- | --- |

7.1.

Ir svarīgi ņemt vērā, ka tādas iespējas kā brīvprātīgs marķējums, dizaina un logotipu izstrāde rada kognitīvajos un emocionālajos procesos vāju priekšstatu, kas motivē patērētājus pieņemt lēmumu par pirkumu. Vēstījumos un attēlos nedrīkstētu būt nekādi kategoriski un stingri apgalvojumi, kurus nevar neapstrīdami pierādīt. Būtu lietderīgi veikt īpašus pasākumus, lai pārbaudītu apgalvojumus.

| 7.2. | Apgalvojumu uzraudzībai jābūt pielāgotai izmantotajiem līdzekļiem, jo katram no tiem ir savas īpatnības. Īsumā un shematiski izmantotie līdzekļi var būt šādi:






  — | teksti, |
| --- | --- | --- |

7.2.

Apgalvojumu uzraudzībai jābūt pielāgotai izmantotajiem līdzekļiem, jo katram no tiem ir savas īpatnības. Īsumā un shematiski izmantotie līdzekļi var būt šādi:

—

teksti,

| — | vēstījumi un saukļi, |
| --- | --- |

—

vēstījumi un saukļi,

| — | logotipi, |
| --- | --- |

—

logotipi,

| — | simboli un zīmes, |
| --- | --- |

—

simboli un zīmes,

| — | piktogrammas, |
| --- | --- |

—

piktogrammas,

| — | attēli un fotogrāfijas, |
| --- | --- |

—

attēli un fotogrāfijas,

| — | diagrammas un dati, |
| --- | --- |

—

diagrammas un dati,

| — | krāsu diapazons, |
| --- | --- |

—

krāsu diapazons,

| — | pazīstamu cilvēku sejas un vārds/uzvārds un pazīstamu iestāžu attēli un nosaukumi. |
| --- | --- |

—

pazīstamu cilvēku sejas un vārds/uzvārds un pazīstamu iestāžu attēli un nosaukumi.

| 7.3. | Ja nevar pierādīt apgalvojumus, kurus izmanto komerciālos nolūkos, var lūgt pārtraukt šādu apgalvojumu izplatīšanu vai labot sniegto informāciju. |
| --- | --- |

7.3.

Ja nevar pierādīt apgalvojumus, kurus izmanto komerciālos nolūkos, var lūgt pārtraukt šādu apgalvojumu izplatīšanu vai labot sniegto informāciju.

| 7.4. | Ņemot vērā atzinumā izklāstītos apsvērumus, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 veikt atbilstīgus pasākumus administratīvās sadarbības jomā un, konkrēti, veicināt kopīgus pasākumus, lai izskaustu ar ētiku, vidi un veselību saistītu nepatiesu apgalvojumu ļaunprātīgu izmantošanu. Turklāt tas jādara ciešā sadarbībā ar patērētāju tiesību aizsardzības centriem, kuriem šādos gadījumos ir svarīga loma. |
| --- | --- |

7.4.

Ņemot vērā atzinumā izklāstītos apsvērumus, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 veikt atbilstīgus pasākumus administratīvās sadarbības jomā un, konkrēti, veicināt kopīgus pasākumus, lai izskaustu ar ētiku, vidi un veselību saistītu nepatiesu apgalvojumu ļaunprātīgu izmantošanu. Turklāt tas jādara ciešā sadarbībā ar patērētāju tiesību aizsardzības centriem, kuriem šādos gadījumos ir svarīga loma.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

1

(2)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

2

(3)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

3

(4)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

4

(5)  COM(2002) 347 final.

5

(6)  COM(2015) 192 final.

6

(7)  SEC(2009) 1666 final. Skatīt 2.5.1. punktu.

7

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/14

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sports un Eiropas vērtības”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/03)

| Ziņotājs: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Sports un Eiropas vērtības”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 17. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 1. un 2. jūlijā (2. jūlija sēdē), ar 99 balsīm par, 59 balsīm pret un 32 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Sports sekmē Savienības stratēģisko mērķu sasniegšanu, popularizē izglītības un kultūras pamatvērtības un darbojas kā integrācijas vektors, jo ir vērsts uz visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu dzimuma, etniskās piederības, reliģiskās pārliecības, vecuma, valstspiederības, sociālā stāvokļa vai seksuālās orientācijas. Sports ir instruments, kas palīdz apkarot neiecietību, ksenofobiju un rasismu. |
| --- | --- |

1.1.

Sports sekmē Savienības stratēģisko mērķu sasniegšanu, popularizē izglītības un kultūras pamatvērtības un darbojas kā integrācijas vektors, jo ir vērsts uz visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu dzimuma, etniskās piederības, reliģiskās pārliecības, vecuma, valstspiederības, sociālā stāvokļa vai seksuālās orientācijas. Sports ir instruments, kas palīdz apkarot neiecietību, ksenofobiju un rasismu.

| 1.2. | Sporta nodarbības ļauj ikvienam konstruktīvi ievirzīt savas cerības, ar sporta palīdzību attīstot sevī tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un vienotība, kā arī veicina fizisko un intelektuālo labsajūtu; turklāt šīs pozitīvās vērtības vienlaikus palīdz mazināt sociālās problēmas. Šajā ziņā ir svarīgi, lai debatēs tiktu skarta arī tādu vispārīgu obligāto normu kopuma definēšana, ar kurām tiktu veicināts godprātīgums visās bērnu un jauniešu sporta disciplīnās. |
| --- | --- |

1.2.

Sporta nodarbības ļauj ikvienam konstruktīvi ievirzīt savas cerības, ar sporta palīdzību attīstot sevī tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un vienotība, kā arī veicina fizisko un intelektuālo labsajūtu; turklāt šīs pozitīvās vērtības vienlaikus palīdz mazināt sociālās problēmas. Šajā ziņā ir svarīgi, lai debatēs tiktu skarta arī tādu vispārīgu obligāto normu kopuma definēšana, ar kurām tiktu veicināts godprātīgums visās bērnu un jauniešu sporta disciplīnās.

| 1.3. | Būtiska nozīme tautas sporta un klubu sporta nozares attīstībā ir brīvprātīgajam darbam, jo tas dod ievērojamu ieguldījumu sociālajā, saimnieciskajā un demokrātijas aspektā, tādēļ brīvprātīgais darbs, tāpat kā aktīva pilsoniskā līdzdalība sporta jomā, ir jāpopularizē un jāveicina, arī ziemas sporta veidos. |
| --- | --- |

1.3.

Būtiska nozīme tautas sporta un klubu sporta nozares attīstībā ir brīvprātīgajam darbam, jo tas dod ievērojamu ieguldījumu sociālajā, saimnieciskajā un demokrātijas aspektā, tādēļ brīvprātīgais darbs, tāpat kā aktīva pilsoniskā līdzdalība sporta jomā, ir jāpopularizē un jāveicina, arī ziemas sporta veidos.

| 1.4. | Saskaņā ar labas un pareizas pārvaldības principu ir jānodrošina sporta sacensību godīgums. Viens no sporta nozares nosacījumiem ir sporta organizāciju autonomija, un tām jādarbojas saskaņā ar pārredzamības, pārskatatbildības un demokrātijas principiem. Pamatojoties uz šiem principiem, lēmumu pieņemšanas procesā jābūt pienācīgi pārstāvētām visām ieinteresētajām personām. Lai konsolidētu šos vispārējos profilakses pasākumus – un to apliecina arī nesen pabeigts plašs pētījums (1) –, ļoti svarīgi ir panākt valstu iestāžu un sporta organizāciju savstarpēju uzticēšanos nolūkā veicināt vajadzīgo informācijas apmaiņu starp valstu tiesu iestādēm un starptautiskām sporta organizācijām. |
| --- | --- |

1.4.

Saskaņā ar labas un pareizas pārvaldības principu ir jānodrošina sporta sacensību godīgums. Viens no sporta nozares nosacījumiem ir sporta organizāciju autonomija, un tām jādarbojas saskaņā ar pārredzamības, pārskatatbildības un demokrātijas principiem. Pamatojoties uz šiem principiem, lēmumu pieņemšanas procesā jābūt pienācīgi pārstāvētām visām ieinteresētajām personām. Lai konsolidētu šos vispārējos profilakses pasākumus – un to apliecina arī nesen pabeigts plašs pētījums (1) –, ļoti svarīgi ir panākt valstu iestāžu un sporta organizāciju savstarpēju uzticēšanos nolūkā veicināt vajadzīgo informācijas apmaiņu starp valstu tiesu iestādēm un starptautiskām sporta organizācijām.

| 1.5. | EESK mudina Komisiju un dalībvalstis izplatīt informāciju inovācijas jomā, kā arī Eiropas mērogā apmainīties ar informāciju par pozitīvo pieredzi un vispiemērotāko praksi attiecībā uz to, kā izveidot un atbalstīt stratēģiskas apvienības, kurās piedalītos galvenās ieinteresētās personas no dažādām nozarēm, lai stiprinātu sporta kā inovācijas un ekonomikas izaugsmes virzītājspēka nozīmi. Šajā ziņā ļoti svarīgi ir prast izmantot labumu, ko lielu sporta pasākumu rīkošana dod un kas tai būtu jādod reģioniem un pilsētām, kurās šie pasākumi notiek. Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāpievērš uzmanība jaunajām starptautiskā līmeņa iniciatīvām un metodēm, kuru mērķis ir palīdzēt reģioniem un pilsētām īstenot tādus sporta projektus, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

1.5.

EESK mudina Komisiju un dalībvalstis izplatīt informāciju inovācijas jomā, kā arī Eiropas mērogā apmainīties ar informāciju par pozitīvo pieredzi un vispiemērotāko praksi attiecībā uz to, kā izveidot un atbalstīt stratēģiskas apvienības, kurās piedalītos galvenās ieinteresētās personas no dažādām nozarēm, lai stiprinātu sporta kā inovācijas un ekonomikas izaugsmes virzītājspēka nozīmi. Šajā ziņā ļoti svarīgi ir prast izmantot labumu, ko lielu sporta pasākumu rīkošana dod un kas tai būtu jādod reģioniem un pilsētām, kurās šie pasākumi notiek. Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāpievērš uzmanība jaunajām starptautiskā līmeņa iniciatīvām un metodēm, kuru mērķis ir palīdzēt reģioniem un pilsētām īstenot tādus sporta projektus, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību.

| 1.6. | Sporta nozares attīstības labad būtu dažādos līmeņos jāstimulē ES finansējuma instrumentu izmantošana. |
| --- | --- |

1.6.

Sporta nozares attīstības labad būtu dažādos līmeņos jāstimulē ES finansējuma instrumentu izmantošana.

| 1.7. | Eiropas līmenī būtu jāveicina sociālā kohēzija, pasākumi sociāli nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu iekļaušanai sporta nodarbībās un iedzīvotāju sociālā integrācija, arī attiecībā uz ieslodzītajiem, kuriem sports var būt līdzeklis viņu reintegrācijai sabiedrībā, jo tas rada emocionālu labsajūtu un sekmē stabilitāti, ko nodrošina tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un, visbeidzot, godīgas spēles princips, kas var palīdzēt izskaust sociālo atstumtību un diskrimināciju. |
| --- | --- |

1.7.

Eiropas līmenī būtu jāveicina sociālā kohēzija, pasākumi sociāli nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu iekļaušanai sporta nodarbībās un iedzīvotāju sociālā integrācija, arī attiecībā uz ieslodzītajiem, kuriem sports var būt līdzeklis viņu reintegrācijai sabiedrībā, jo tas rada emocionālu labsajūtu un sekmē stabilitāti, ko nodrošina tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un, visbeidzot, godīgas spēles princips, kas var palīdzēt izskaust sociālo atstumtību un diskrimināciju.

| 1.8. | Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme cīņā pret nevienlīdzību, lai novērstu šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti nodarboties ar sportu, veicinātu viņu līdzdalību sacensībās un šajā saistībā izskaustu jebkādus sociālos aizspriedumus. Tādēļ Komisijai būtu vēlams ierosināt Ministru padomei izstrādāt “Eiropas paraugprakses kodeksu sporta un sociālās iekļaušanas jomā”, lai personu ar invaliditāti vidū popularizētu un stimulētu sporta nodarbības. |
| --- | --- |

1.8.

Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme cīņā pret nevienlīdzību, lai novērstu šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti nodarboties ar sportu, veicinātu viņu līdzdalību sacensībās un šajā saistībā izskaustu jebkādus sociālos aizspriedumus. Tādēļ Komisijai būtu vēlams ierosināt Ministru padomei izstrādāt “Eiropas paraugprakses kodeksu sporta un sociālās iekļaušanas jomā”, lai personu ar invaliditāti vidū popularizētu un stimulētu sporta nodarbības.

| 1.9. | Īpaša uzmanība gan ES, gan dalībvalstīm būtu jāpievērš sporta un fiziskās aktivitātes popularizēšanai vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Eiropai arvien vairāk novecojot, ir ārkārtīgi svarīgi, lai šim nolūkam tiktu radītas mērķtiecīgas iniciatīvas un rasts finansējums. |
| --- | --- |

1.9.

Īpaša uzmanība gan ES, gan dalībvalstīm būtu jāpievērš sporta un fiziskās aktivitātes popularizēšanai vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Eiropai arvien vairāk novecojot, ir ārkārtīgi svarīgi, lai šim nolūkam tiktu radītas mērķtiecīgas iniciatīvas un rasts finansējums.

2.   Ievads

| 2.1. | Saistībā ar integrācijas procesu Lisabonas līgumā ir paredzētas noteiktas vērtības, kas ir kopīgas Savienībai un tās dalībvalstīm. Šīs augstākās vērtības ir cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, tostarp minoritāšu pārstāvju tiesību ievērošana.
  Lisabonas līgumā Savienībai ir noteiktas pilnvaras attīstīt Eiropas dimensiju sportā (LESD 165. pants). Dažādi sporta norišu aspekti – sociālais, ekonomikas un kultūras – ir jāskata saistībā ar LES 2. pantā iekļautajiem principiem, kas nepārprotami paredz, ka jāpanāk kompromiss starp ES un dalībvalstu iestāžu darbu, kurām, piemērojot subsidiaritātes principu, ir jāsekmē tāda politika, tiesību akti un pasākumi, kas veicina Eiropas dimensiju sportā. |
| --- | --- |

2.1.

Saistībā ar integrācijas procesu Lisabonas līgumā ir paredzētas noteiktas vērtības, kas ir kopīgas Savienībai un tās dalībvalstīm. Šīs augstākās vērtības ir cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, tostarp minoritāšu pārstāvju tiesību ievērošana.

Lisabonas līgumā Savienībai ir noteiktas pilnvaras attīstīt Eiropas dimensiju sportā (LESD 165. pants). Dažādi sporta norišu aspekti – sociālais, ekonomikas un kultūras – ir jāskata saistībā ar LES 2. pantā iekļautajiem principiem, kas nepārprotami paredz, ka jāpanāk kompromiss starp ES un dalībvalstu iestāžu darbu, kurām, piemērojot subsidiaritātes principu, ir jāsekmē tāda politika, tiesību akti un pasākumi, kas veicina Eiropas dimensiju sportā.

| 2.2. | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir popularizēt iespējas, ko sniedz Eiropas vērtības un sporta – arī ziemas sporta – vērtības, informējot par tām visus iedzīvotājus un sabiedriskās organizācijas, kā arī veicināt Savienības sporta nozares politiku, ņemot vērā, ka līdz šim ir pastāvējuši vien atsevišķi tiesu nolēmumi, kas parasti saistīti ar ekonomisko brīvību īstenošanu. |
| --- | --- |

2.2.

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir popularizēt iespējas, ko sniedz Eiropas vērtības un sporta – arī ziemas sporta – vērtības, informējot par tām visus iedzīvotājus un sabiedriskās organizācijas, kā arī veicināt Savienības sporta nozares politiku, ņemot vērā, ka līdz šim ir pastāvējuši vien atsevišķi tiesu nolēmumi, kas parasti saistīti ar ekonomisko brīvību īstenošanu.

| 2.3. | Jau kopš senatnes klasiskajā grieķu filozofijā fiziskās nodarbības tika nošķirtas no prāta aktivitātes, un šo ideju iemiesojums bija “olimpiskais gars”, kurā fundamentāla nozīme bija ētikai un miera veicināšanai.
  Sportam ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējo Eiropas un vispasaules mērķu sasniegšanā, ņemot vērā lielo ieguldījumu, ko šī nozare var sniegt gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes veicināšanā. |
| --- | --- |

2.3.

Jau kopš senatnes klasiskajā grieķu filozofijā fiziskās nodarbības tika nošķirtas no prāta aktivitātes, un šo ideju iemiesojums bija “olimpiskais gars”, kurā fundamentāla nozīme bija ētikai un miera veicināšanai.

Sportam ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējo Eiropas un vispasaules mērķu sasniegšanā, ņemot vērā lielo ieguldījumu, ko šī nozare var sniegt gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes veicināšanā.

3.   Sporta sociālā funkcija

| 3.1. | Lai sports varētu pildīt savu sociālo funkciju, dalībvalstīm vajadzīga atbilstīga sporta nodarbību infrastruktūra un attiecīgajiem reģioniem piemērots, pietiekams un līdzsvarots sporta inventāra un aprīkojuma pamattīkls. |
| --- | --- |

3.1.

Lai sports varētu pildīt savu sociālo funkciju, dalībvalstīm vajadzīga atbilstīga sporta nodarbību infrastruktūra un attiecīgajiem reģioniem piemērots, pietiekams un līdzsvarots sporta inventāra un aprīkojuma pamattīkls.

| 3.2. | Eiropas sporta stūrakmens joprojām ir brīvprātīgais darbs, jo tieši brīvprātīgie kopā ar sporta bezpeļņas organizācijām ļauj attīstīt un izplatīt sporta ideālus. Šajā kontekstā ir vērts uzsvērt izglītības iestāžu lomu olimpisko vērtību ieaudzināšanā; šīs vērtības veicina gan mieru un saskaņu sportā, sekmējot līdzāspastāvēšanu un integrāciju demokrātiskā un plurālistiskā sabiedrībā, gan cilvēciskās vērtības, kas tiek identificētas ar sportu un palīdz tajā izskaust vardarbību, rasismu, neiecietību un ksenofobiju. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas sporta stūrakmens joprojām ir brīvprātīgais darbs, jo tieši brīvprātīgie kopā ar sporta bezpeļņas organizācijām ļauj attīstīt un izplatīt sporta ideālus. Šajā kontekstā ir vērts uzsvērt izglītības iestāžu lomu olimpisko vērtību ieaudzināšanā; šīs vērtības veicina gan mieru un saskaņu sportā, sekmējot līdzāspastāvēšanu un integrāciju demokrātiskā un plurālistiskā sabiedrībā, gan cilvēciskās vērtības, kas tiek identificētas ar sportu un palīdz tajā izskaust vardarbību, rasismu, neiecietību un ksenofobiju.

| 3.2.1. | Sporta organizācijām ir jāpiemēro labas pārvaldības principi. Tām jādarbojas atbilstīgi pārredzamības, atbildības un demokrātijas principiem, turklāt to lēmumu pieņemšanas procesā jābūt pārstāvētām visām ieinteresētajām personām, tostarp līdzjutējiem, kas parasti atbalsta godīgas spēles principu ievērošanu. Ir jāpārdomā iespēja noteikt stingrākas pārredzamības prasības attiecībā uz tādiem pasākumiem, kas tiek finansēti no publiskiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.2.1.

Sporta organizācijām ir jāpiemēro labas pārvaldības principi. Tām jādarbojas atbilstīgi pārredzamības, atbildības un demokrātijas principiem, turklāt to lēmumu pieņemšanas procesā jābūt pārstāvētām visām ieinteresētajām personām, tostarp līdzjutējiem, kas parasti atbalsta godīgas spēles principu ievērošanu. Ir jāpārdomā iespēja noteikt stingrākas pārredzamības prasības attiecībā uz tādiem pasākumiem, kas tiek finansēti no publiskiem līdzekļiem.

| 3.2.2. | EESK uzskata, ka būtu jāapsver iespēja veikt saskaņotas darbības pret tādām nevēlamām parādībām kā korupcija sporta sacensību rezultātu noteikšanā, dopings un vardarbība, pamatojoties ne vien uz ES pilnvarām, kas noteiktas LESD 6. un 165. pantā, bet arī uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un jebkādām citām pilnvarām, kas var būt nepieciešamas, lai pieņemtu pārvalstiskus pasākumus ar reālu preventīvu ietekmi. |
| --- | --- |

3.2.2.

EESK uzskata, ka būtu jāapsver iespēja veikt saskaņotas darbības pret tādām nevēlamām parādībām kā korupcija sporta sacensību rezultātu noteikšanā, dopings un vardarbība, pamatojoties ne vien uz ES pilnvarām, kas noteiktas LESD 6. un 165. pantā, bet arī uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un jebkādām citām pilnvarām, kas var būt nepieciešamas, lai pieņemtu pārvalstiskus pasākumus ar reālu preventīvu ietekmi.

| 3.2.3. | Šo pasākumu mērķim būtu jābūt augsta līmeņa drošības garantēšanai; piemēram, tie varētu būt pasākumi, kas vērsti uz sadarbības un koordinācijas nodrošināšanu starp policiju (Eiropols), tiesu iestādēm (Eurojust) un citām kompetentajām iestādēm, kuru vidū jābūt arī sporta federācijām. |
| --- | --- |

3.2.3.

Šo pasākumu mērķim būtu jābūt augsta līmeņa drošības garantēšanai; piemēram, tie varētu būt pasākumi, kas vērsti uz sadarbības un koordinācijas nodrošināšanu starp policiju (Eiropols), tiesu iestādēm (Eurojust) un citām kompetentajām iestādēm, kuru vidū jābūt arī sporta federācijām.

| 3.3. | Fiziskās aktivitātes un sporta veicināšana ir viens no noteicošajiem faktoriem, lai aizsargātu mūsdienu sabiedrības veselību. Jāuzsver, ka, pilnvērtīgi izmantojot sporta piedāvātās iespējas, tiek veicināts veselīgs dzīvesveids, uzlabota dzīves kvalitāte un samazinātas izmaksas par veselības aprūpi. |
| --- | --- |

3.3.

Fiziskās aktivitātes un sporta veicināšana ir viens no noteicošajiem faktoriem, lai aizsargātu mūsdienu sabiedrības veselību. Jāuzsver, ka, pilnvērtīgi izmantojot sporta piedāvātās iespējas, tiek veicināts veselīgs dzīvesveids, uzlabota dzīves kvalitāte un samazinātas izmaksas par veselības aprūpi.

| 3.4. | Sporta nozarē ES iestāžu veiktie pasākumi ir guvuši ievērojamu atbalstu, ko cita starpā nodrošinājusi sabiedriskā apspriešanās par Eiropas dimensiju sportā, sporta iekļaušana programmā Erasmus+, kā arī stratēģiska rīcība dzimumu līdztiesības jomā sporta nozarē. Katru gadu tiek apspriestas šīs programmas prioritātes, tāpēc EESK aicina nākamajā novērtējumā ņemt vērā piezīmes, kas paustas šajā atzinumā. |
| --- | --- |

3.4.

Sporta nozarē ES iestāžu veiktie pasākumi ir guvuši ievērojamu atbalstu, ko cita starpā nodrošinājusi sabiedriskā apspriešanās par Eiropas dimensiju sportā, sporta iekļaušana programmā Erasmus+, kā arī stratēģiska rīcība dzimumu līdztiesības jomā sporta nozarē. Katru gadu tiek apspriestas šīs programmas prioritātes, tāpēc EESK aicina nākamajā novērtējumā ņemt vērā piezīmes, kas paustas šajā atzinumā.

| 3.4.1. | Šīs iestāžu darbības būs jāpastiprina, pieņemot pasākumus, kas nepieciešami, lai izmantotu tautas, tradicionālajiem un vietējās izcelsmes sporta veidiem piemītošos pozitīvos aspektus un pievienoto vērtību, kura liecina par ES kultūras un vēsturisko daudzveidību, kas būtu veicināma un izplatāma. |
| --- | --- |

3.4.1.

Šīs iestāžu darbības būs jāpastiprina, pieņemot pasākumus, kas nepieciešami, lai izmantotu tautas, tradicionālajiem un vietējās izcelsmes sporta veidiem piemītošos pozitīvos aspektus un pievienoto vērtību, kura liecina par ES kultūras un vēsturisko daudzveidību, kas būtu veicināma un izplatāma.

| 3.4.2. | Pamatojoties uz minēto programmu Erasmus+, Komisijai vajadzētu sagatavot skaidru ietekmes novērtējumu par sporta iekļaušanu šajā programmā, it īpaši attiecībā uz jaunu prasmju un darbvietu radīšanas mērķu sasniegšanu un jauniešiem. |
| --- | --- |

3.4.2.

Pamatojoties uz minēto programmu Erasmus+, Komisijai vajadzētu sagatavot skaidru ietekmes novērtējumu par sporta iekļaušanu šajā programmā, it īpaši attiecībā uz jaunu prasmju un darbvietu radīšanas mērķu sasniegšanu un jauniešiem.

| 3.5. | Lai nodrošinātu, ka sports sekmē Eiropas vērtību stiprināšanu un attīstību, ir jāpieņem un jāīsteno koordinējoši, papildinoši vai atbalstoši pasākumi, kas vērsti uz šo Eiropas vērtību aizsardzību, it īpaši to, kas aizsargā cilvēka cieņu, kā arī noteiktus aspektus tādu personu izglītības procesā, kuru pienācīgai integrācijai ir būtiska nozīme demokrātijas un tiesiskuma atbilstīgā īstenošanā. Šo pieeju var stiprināt, izmantojot sporta pausto godīgas spēles principu, kas sabiedrībai atklāj lielu daļu Eiropas vērtību.
  Ne mazāk svarīga loma Eiropas dimensijai sportā ir arī sieviešu un vīriešu līdztiesības rādītāju uzlabošanā. Būtu svarīgi izstrādāt mācību materiālus, kurus varētu izmantot, lai apmācītu gan atbildīgos sporta jomas darbiniekus, gan vecākus nolūkā sekmēt ar dzimumu saistītu stereotipu izskaušanu, popularizējot sieviešu un vīriešu līdztiesību sporta jomā un veicinot arvien lielāku abu dzimumu pārstāvības līdzsvaru vadības padomēs un sporta komitejās. Šajā ziņā ļoti nozīmīgs solis būtu paraugprakses hartas izstrāde jaunatnes attīstībai un aizsardzībai sportā (2). |
| --- | --- |

3.5.

Lai nodrošinātu, ka sports sekmē Eiropas vērtību stiprināšanu un attīstību, ir jāpieņem un jāīsteno koordinējoši, papildinoši vai atbalstoši pasākumi, kas vērsti uz šo Eiropas vērtību aizsardzību, it īpaši to, kas aizsargā cilvēka cieņu, kā arī noteiktus aspektus tādu personu izglītības procesā, kuru pienācīgai integrācijai ir būtiska nozīme demokrātijas un tiesiskuma atbilstīgā īstenošanā. Šo pieeju var stiprināt, izmantojot sporta pausto godīgas spēles principu, kas sabiedrībai atklāj lielu daļu Eiropas vērtību.

Ne mazāk svarīga loma Eiropas dimensijai sportā ir arī sieviešu un vīriešu līdztiesības rādītāju uzlabošanā. Būtu svarīgi izstrādāt mācību materiālus, kurus varētu izmantot, lai apmācītu gan atbildīgos sporta jomas darbiniekus, gan vecākus nolūkā sekmēt ar dzimumu saistītu stereotipu izskaušanu, popularizējot sieviešu un vīriešu līdztiesību sporta jomā un veicinot arvien lielāku abu dzimumu pārstāvības līdzsvaru vadības padomēs un sporta komitejās. Šajā ziņā ļoti nozīmīgs solis būtu paraugprakses hartas izstrāde jaunatnes attīstībai un aizsardzībai sportā (2).

| 3.6. | Gan individuālas, gan kolektīvas sporta nodarbības var būt likumīgs darbvietu, labklājības un labsajūtas radīšanas avots; to pienācīgai izmantošanai mūsdienās ir ļoti liela nozīme jauniešu bezdarba un sociālās atstumtības mazināšanā. Sevišķa uzmanība jāpievērš situācijai, kādā nonāk sportisti, kuri uzsāk citu karjeru pēc tam, kad pametuši profesionālā sporta jomu, un kuriem īpaši jāsagatavojas šim dzīves posmam (dubultkarjerai). Lai šie jaunieši varētu pienācīgi attīstīt savas spējas, ir jānodrošina sporta nozares diplomu un kvalifikāciju līdzvērtība un atzīšana. Šim aspektam ir svarīga nozīme gan mēģinājumos izskaust ēnu ekonomiku, kas var pastāvēt šajā nozarē, gan turpmākajos centienos doties legalizācijas virzienā. |
| --- | --- |

3.6.

Gan individuālas, gan kolektīvas sporta nodarbības var būt likumīgs darbvietu, labklājības un labsajūtas radīšanas avots; to pienācīgai izmantošanai mūsdienās ir ļoti liela nozīme jauniešu bezdarba un sociālās atstumtības mazināšanā. Sevišķa uzmanība jāpievērš situācijai, kādā nonāk sportisti, kuri uzsāk citu karjeru pēc tam, kad pametuši profesionālā sporta jomu, un kuriem īpaši jāsagatavojas šim dzīves posmam (dubultkarjerai). Lai šie jaunieši varētu pienācīgi attīstīt savas spējas, ir jānodrošina sporta nozares diplomu un kvalifikāciju līdzvērtība un atzīšana. Šim aspektam ir svarīga nozīme gan mēģinājumos izskaust ēnu ekonomiku, kas var pastāvēt šajā nozarē, gan turpmākajos centienos doties legalizācijas virzienā.

| 3.6.1. | Būtu lietderīgi noteikt veidus, kā izmantot ES piedāvātā finansējuma mehānismus, lai veicinātu sportu kā instrumentu, kas stimulē sociālo integrāciju un jauniešu nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, inovāciju, sociālās reintegrācijas organizāciju tīkla izveidi un citus sabiedrības interešu mērķus.
  Kā sociālās atstumtības izskaušanas un reintegrācijas līdzeklis sports ir piemērota joma, kurā tuvoties vērtībām, kas sekmē personīgo un sociālo attīstību, vienlaikus ietekmējot cilvēku veselību un izglītību. Eiropas mērogā būtu jāveicina iedzīvotāju (tostarp ieslodzīto) sociālā kohēzija un sociālā integrācija, un tieši sports var palīdzēt viņiem reintegrēties sabiedrībā, jo rada emocionālo labsajūtu un stiprina vienotību un stabilitāti, ko nodrošina tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un – jo īpaši – godīga spēle. |
| --- | --- |

3.6.1.

Būtu lietderīgi noteikt veidus, kā izmantot ES piedāvātā finansējuma mehānismus, lai veicinātu sportu kā instrumentu, kas stimulē sociālo integrāciju un jauniešu nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, inovāciju, sociālās reintegrācijas organizāciju tīkla izveidi un citus sabiedrības interešu mērķus.

Kā sociālās atstumtības izskaušanas un reintegrācijas līdzeklis sports ir piemērota joma, kurā tuvoties vērtībām, kas sekmē personīgo un sociālo attīstību, vienlaikus ietekmējot cilvēku veselību un izglītību. Eiropas mērogā būtu jāveicina iedzīvotāju (tostarp ieslodzīto) sociālā kohēzija un sociālā integrācija, un tieši sports var palīdzēt viņiem reintegrēties sabiedrībā, jo rada emocionālo labsajūtu un stiprina vienotību un stabilitāti, ko nodrošina tādas vērtības kā neatlaidība, solidaritāte un – jo īpaši – godīga spēle.

| 3.6.2. | Vajadzētu izveidot organizāciju tīklu, lai ar sporta palīdzību aizsargātu sociālo kohēziju un sociālo reintegrāciju, jo īpaši attiecībā uz visplašāk izplatītajiem sporta veidiem, tā, lai notiktu apmaiņa ar paraugprakses piemēriem, pamatojoties uz Līgumos noteiktajām Eiropas vērtībām. To varētu panākt, organizējot Eiropas mēroga kongresu par inovatīvām sociālās reintegrācijas metodēm sporta nozarē un Eiropas Savienības mēroga čempionātus, kā arī publicējot un izplatot informāciju par šādu tīklu gūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

3.6.2.

Vajadzētu izveidot organizāciju tīklu, lai ar sporta palīdzību aizsargātu sociālo kohēziju un sociālo reintegrāciju, jo īpaši attiecībā uz visplašāk izplatītajiem sporta veidiem, tā, lai notiktu apmaiņa ar paraugprakses piemēriem, pamatojoties uz Līgumos noteiktajām Eiropas vērtībām. To varētu panākt, organizējot Eiropas mēroga kongresu par inovatīvām sociālās reintegrācijas metodēm sporta nozarē un Eiropas Savienības mēroga čempionātus, kā arī publicējot un izplatot informāciju par šādu tīklu gūtajiem rezultātiem.

| 3.7. | Viens no Savienības institucionālajiem uzdevumiem cīņā pret nevienlīdzību ir novērst šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti nodarboties ar sportu, un veicināt viņu līdzdalību sacensībās, kā arī šajā saistībā izskaust jebkādus sociālos aizspriedumus.
  Komisijai būtu vēlams ierosināt Ministru padomei izstrādāt “Eiropas paraugprakses kodeksu sporta un sociālās iekļaušanas jomā”. |
| --- | --- |

3.7.

Viens no Savienības institucionālajiem uzdevumiem cīņā pret nevienlīdzību ir novērst šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti nodarboties ar sportu, un veicināt viņu līdzdalību sacensībās, kā arī šajā saistībā izskaust jebkādus sociālos aizspriedumus.

Komisijai būtu vēlams ierosināt Ministru padomei izstrādāt “Eiropas paraugprakses kodeksu sporta un sociālās iekļaušanas jomā”.

| 3.7.1. | Ar sporta pasākumu palīdzību vajadzētu veicināt cilvēku ar invaliditāti integrāciju, lai uzlabotu šo cilvēku un viņu ģimeņu dzīves kvalitāti un pilnveidotu viņu sociālos ieradumus. Šajā ziņā sports nav tikai veselīgs ieradums – tas arī uzlabo un stiprina šo personu mobilitāti un ļauj attīstīt lēmumu pieņemšanas, draudzīgu attiecību veidošanas un sadarbības prasmes. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ar sporta pasākumu palīdzību vajadzētu veicināt cilvēku ar invaliditāti integrāciju, lai uzlabotu šo cilvēku un viņu ģimeņu dzīves kvalitāti un pilnveidotu viņu sociālos ieradumus. Šajā ziņā sports nav tikai veselīgs ieradums – tas arī uzlabo un stiprina šo personu mobilitāti un ļauj attīstīt lēmumu pieņemšanas, draudzīgu attiecību veidošanas un sadarbības prasmes.

| 3.7.2. | Lai popularizētu paraolimpiskos vai citus augsta līmeņa sporta pasākumus, kuros piedalās personas ar invaliditāti, un tādējādi uzlabotu sabiedrības informētību, valsts iestādēm jāīsteno komunikācijas stratēģija attiecībā uz paraolimpiskajām spēlēm un citiem augsta līmeņa starptautiskiem pasākumiem, šajā nolūkā izmantojot attiecīgos plašsaziņas līdzekļus, piesaistot nozares profesionāļus un nodrošinot kvalitatīvas, pienācīgi ilgas televīzijas pārraides no paraolimpiskajām spēlēm, turklāt tās pārraidot laikā, kad var sasniegt vislielāko auditoriju. |
| --- | --- |

3.7.2.

Lai popularizētu paraolimpiskos vai citus augsta līmeņa sporta pasākumus, kuros piedalās personas ar invaliditāti, un tādējādi uzlabotu sabiedrības informētību, valsts iestādēm jāīsteno komunikācijas stratēģija attiecībā uz paraolimpiskajām spēlēm un citiem augsta līmeņa starptautiskiem pasākumiem, šajā nolūkā izmantojot attiecīgos plašsaziņas līdzekļus, piesaistot nozares profesionāļus un nodrošinot kvalitatīvas, pienācīgi ilgas televīzijas pārraides no paraolimpiskajām spēlēm, turklāt tās pārraidot laikā, kad var sasniegt vislielāko auditoriju.

| 3.7.3. | Tādi paši mērķi ir noteikumiem, ar kuriem katras valsts tiesisko regulējumu pielāgo starptautiskajai Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, paredzot, ka “pieejamība un universālais dizains” ir rīki, kas jāizmanto, lai mainītu vidi, veidojot to tādu, kas nodrošina iedzīvotāju pilnīgu līdzdalību. |
| --- | --- |

3.7.3.

Tādi paši mērķi ir noteikumiem, ar kuriem katras valsts tiesisko regulējumu pielāgo starptautiskajai Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, paredzot, ka “pieejamība un universālais dizains” ir rīki, kas jāizmanto, lai mainītu vidi, veidojot to tādu, kas nodrošina iedzīvotāju pilnīgu līdzdalību.

| 3.7.4. | Tā kā viens no šķēršļiem, ko parasti konstatē, izstrādājot programmas, kas sekmē personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku iekļaušanu sporta pasākumos, ir dažādu procesā ieinteresēto personu apmācības trūkums, tiek ieteikts nodrošināt nepieciešamos materiālus, lai sporta pedagogi un treneri varētu saņemt vajadzīgo apmācību un lai sporta pasākumi notiktu iekļaujošā vidē. |
| --- | --- |

3.7.4.

Tā kā viens no šķēršļiem, ko parasti konstatē, izstrādājot programmas, kas sekmē personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku iekļaušanu sporta pasākumos, ir dažādu procesā ieinteresēto personu apmācības trūkums, tiek ieteikts nodrošināt nepieciešamos materiālus, lai sporta pedagogi un treneri varētu saņemt vajadzīgo apmācību un lai sporta pasākumi notiktu iekļaujošā vidē.

| 3.8. | Acīmredzami neatgriezeniskais Eiropas sabiedrības novecošanas process, ko pavada paredzamā mūža ilguma nepārtraukta palielināšanās, ir faktors, kura dēļ ir absolūti nepieciešams izstrādāt mērķtiecīgas iniciatīvas un programmas, ar kurām popularizēt sportu un fizisko aktivitāti vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Šī joma vairumā valstu ir atstāta novārtā, taču tai ir jāpievērš īpaša uzmanība gan ES, gan dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

3.8.

Acīmredzami neatgriezeniskais Eiropas sabiedrības novecošanas process, ko pavada paredzamā mūža ilguma nepārtraukta palielināšanās, ir faktors, kura dēļ ir absolūti nepieciešams izstrādāt mērķtiecīgas iniciatīvas un programmas, ar kurām popularizēt sportu un fizisko aktivitāti vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Šī joma vairumā valstu ir atstāta novārtā, taču tai ir jāpievērš īpaša uzmanība gan ES, gan dalībvalstu līmenī.

4.   Sporta saimnieciskie aspekti

| 4.1. | Sports ir cieši saistīts ar ekonomiku – tas izriet no sporta nozares saimnieciskās darbības un tās profesionalizācijas, kas ietekmē iekšējo tirgu. Sportam ir arī īpaša dimensija, ko nosaka struktūras, kas balstās uz brīvprātīgo darbu un tā sociālajām, pedagoģiskajām un kultūras funkcijām, būtiski sekmējot tādas pozitīvas vērtības kā sportiskums, cieņa un sociālā iekļaušana.
  Tādēļ ir jānošķir sportiskās un komerciālās intereses, un EESK uzskata, ka sports ir jāaizsargā pret pārmērīgu ekonomikas ietekmi, lai lielāka nozīme būtu tieši sporta principiem un vērtībām. |
| --- | --- |

4.1.

Sports ir cieši saistīts ar ekonomiku – tas izriet no sporta nozares saimnieciskās darbības un tās profesionalizācijas, kas ietekmē iekšējo tirgu. Sportam ir arī īpaša dimensija, ko nosaka struktūras, kas balstās uz brīvprātīgo darbu un tā sociālajām, pedagoģiskajām un kultūras funkcijām, būtiski sekmējot tādas pozitīvas vērtības kā sportiskums, cieņa un sociālā iekļaušana.

Tādēļ ir jānošķir sportiskās un komerciālās intereses, un EESK uzskata, ka sports ir jāaizsargā pret pārmērīgu ekonomikas ietekmi, lai lielāka nozīme būtu tieši sporta principiem un vērtībām.

| 4.1.1. | Sporta nozares specifika – tās unikālie un būtiskie aspekti – īpaši jāņem vērā gadījumos, kad, piemērojot Savienības tiesību aktus, darbību var labāk īstenot nevis valsts, bet Savienības līmenī, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Sporta nozares specifika – tās unikālie un būtiskie aspekti – īpaši jāņem vērā gadījumos, kad, piemērojot Savienības tiesību aktus, darbību var labāk īstenot nevis valsts, bet Savienības līmenī, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu.

| 4.2. | Attiecībā uz minēto ekonomikas dimensiju sportā ir jāņem vērā šo pasākumu īpašā saistība ar pamattiesībām. |
| --- | --- |

4.2.

Attiecībā uz minēto ekonomikas dimensiju sportā ir jāņem vērā šo pasākumu īpašā saistība ar pamattiesībām.

| 4.2.1. | Tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem un jo īpaši pret digitālo pirātismu, kas apdraud sporta uzņēmējdarbību, ir jāapsver attiecīgu pasākumu pieņemšana pēc proporcionalitātes principa. Jebkurā gadījumā dominējošajām jābūt iedzīvotāju pamattiesībām uz informāciju, lai garantētu vismaz to, ka sabiedrībai ir tiesības iegūt un saņemt ziņas, ka īpaši svarīgi sporta notikumi tiek pārraidīti un ka žurnālistiem ir tiesības informēt. |
| --- | --- |

4.2.1.

Tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem un jo īpaši pret digitālo pirātismu, kas apdraud sporta uzņēmējdarbību, ir jāapsver attiecīgu pasākumu pieņemšana pēc proporcionalitātes principa. Jebkurā gadījumā dominējošajām jābūt iedzīvotāju pamattiesībām uz informāciju, lai garantētu vismaz to, ka sabiedrībai ir tiesības iegūt un saņemt ziņas, ka īpaši svarīgi sporta notikumi tiek pārraidīti un ka žurnālistiem ir tiesības informēt.

| 4.2.2. | Arī citās jomās, piemēram, attiecībā uz konkurences politiku (konkrēti – valsts atbalstu), būtu noderīgi pieņemt pamatnostādnes, lai precizētu tos atbalsta veidus, kas uzskatāmi par likumīgiem, īstenojot sporta nozares sociālos, kultūras un izglītojošos uzdevumus. |
| --- | --- |

4.2.2.

Arī citās jomās, piemēram, attiecībā uz konkurences politiku (konkrēti – valsts atbalstu), būtu noderīgi pieņemt pamatnostādnes, lai precizētu tos atbalsta veidus, kas uzskatāmi par likumīgiem, īstenojot sporta nozares sociālos, kultūras un izglītojošos uzdevumus.

| 4.2.3. | Mūsdienās viens no lielākajiem sporta apdraudējumiem neregulētos tirgos ir sporta derības tiešsaistē, it īpaši nelikumīgās derības, – to negatīvā ietekme ir pielīdzināma dopingam un skatītāju vardarbībai, un tās var būt par iemeslu manipulācijām, ko rada sporta sacensību iznākuma nenoteiktība. Attiecībā uz citiem aspektiem, piemēram, derībām un azartspēlēm, ir jāpieņem pasākumi sabiedrības interesēs, lai novērstu atkarību no azartspēlēm un aizsargātu nepilngadīgas personas, it sevišķi pret tiešsaistes azartspēļu kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

4.2.3.

Mūsdienās viens no lielākajiem sporta apdraudējumiem neregulētos tirgos ir sporta derības tiešsaistē, it īpaši nelikumīgās derības, – to negatīvā ietekme ir pielīdzināma dopingam un skatītāju vardarbībai, un tās var būt par iemeslu manipulācijām, ko rada sporta sacensību iznākuma nenoteiktība. Attiecībā uz citiem aspektiem, piemēram, derībām un azartspēlēm, ir jāpieņem pasākumi sabiedrības interesēs, lai novērstu atkarību no azartspēlēm un aizsargātu nepilngadīgas personas, it sevišķi pret tiešsaistes azartspēļu kaitīgo ietekmi.

| 4.2.4. | Sportam pēc būtības piemīt stimulējošas īpašības, kas rosina personas, kuras ar to nodarbojas, pastāvīgi uzlabot savu sniegumu un tiekties uz pilnību, tāpēc sporta nozari raksturo pastāvīga inovācija, kuras ietekmē par svarīgu nozari “lietišķās zinātnes” jomā ir kļuvušas sporta tehnoloģijas, piemēram, tekstilizstrādājumu tehnoloģijas, cilvēka kustību mehānika, jauni materiāli, sensori, enerģijas pārveidotāji un dizains, kas īpaši vērsts uz cilvēku. Sporta objektu būvniecība un ekspluatācija un piedalīšanās sporta pasākumos un to apmeklēšana kļūst par svarīgu sastāvdaļu pieredzes ekonomikā; šāds piemērs ir arī sporta tūrisma attīstība. |
| --- | --- |

4.2.4.

Sportam pēc būtības piemīt stimulējošas īpašības, kas rosina personas, kuras ar to nodarbojas, pastāvīgi uzlabot savu sniegumu un tiekties uz pilnību, tāpēc sporta nozari raksturo pastāvīga inovācija, kuras ietekmē par svarīgu nozari “lietišķās zinātnes” jomā ir kļuvušas sporta tehnoloģijas, piemēram, tekstilizstrādājumu tehnoloģijas, cilvēka kustību mehānika, jauni materiāli, sensori, enerģijas pārveidotāji un dizains, kas īpaši vērsts uz cilvēku. Sporta objektu būvniecība un ekspluatācija un piedalīšanās sporta pasākumos un to apmeklēšana kļūst par svarīgu sastāvdaļu pieredzes ekonomikā; šāds piemērs ir arī sporta tūrisma attīstība.

| 4.2.5. | Ir jāizvērtē arī citi jautājumi, kas no ekonomikas viedokļa ir saistīti ar sportu, piemēram, cilvēku brīva pārvietošanās un pakalpojumu brīva aprite, sponsorēšanas līgumi, sportistu aģentu darbības regulēšana, sporta sacensību un veselības apdrošināšana, izglītības programmas sportistiem un ar sportu saistīta profesionālā kvalifikācija, un attiecīgā gadījumā Komisijai ir jāpieņem vai jāierosina ar šīm jomām saistīti pasākumi. |
| --- | --- |

4.2.5.

Ir jāizvērtē arī citi jautājumi, kas no ekonomikas viedokļa ir saistīti ar sportu, piemēram, cilvēku brīva pārvietošanās un pakalpojumu brīva aprite, sponsorēšanas līgumi, sportistu aģentu darbības regulēšana, sporta sacensību un veselības apdrošināšana, izglītības programmas sportistiem un ar sportu saistīta profesionālā kvalifikācija, un attiecīgā gadījumā Komisijai ir jāpieņem vai jāierosina ar šīm jomām saistīti pasākumi.

| 4.2.6. | Ir jāuzlabo dažādu ES dalībvalstu noteikumi attiecībā uz jauno treneru profesionālo izglītību, ņemot vērā, ka trenera darbība ir pielīdzināma pedagoga darbībai un ka atsevišķos gadījumos (piemēram, gatavojoties sporta sacensībām) treneris pavada ar jauno sportistu vairāk laika nekā skolotājs ar savu skolēnu. Treneri jāapmāca saskaņā ar oficiālu sistēmu un jāsertificē ar valsts izsniegtu pedagoga diplomu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Ir jāuzlabo dažādu ES dalībvalstu noteikumi attiecībā uz jauno treneru profesionālo izglītību, ņemot vērā, ka trenera darbība ir pielīdzināma pedagoga darbībai un ka atsevišķos gadījumos (piemēram, gatavojoties sporta sacensībām) treneris pavada ar jauno sportistu vairāk laika nekā skolotājs ar savu skolēnu. Treneri jāapmāca saskaņā ar oficiālu sistēmu un jāsertificē ar valsts izsniegtu pedagoga diplomu.

| 4.2.7. | EESK prasa, lai Eiropas sporta federācijas iesaistās šajā atzinumā minēto vērtību un principu aizstāvēšanā, un cer, ka ikvienā savas darbības jomā tās vienmēr balstīsies uz šiem principiem, – arī pasākumos, kas saistīti ar balvu piešķiršanu un publisku atzinību. |
| --- | --- |

4.2.7.

EESK prasa, lai Eiropas sporta federācijas iesaistās šajā atzinumā minēto vērtību un principu aizstāvēšanā, un cer, ka ikvienā savas darbības jomā tās vienmēr balstīsies uz šiem principiem, – arī pasākumos, kas saistīti ar balvu piešķiršanu un publisku atzinību.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “Protecting the Integrity of Sport Competition: The Last Bet for Modern Sport”, 120.–124. lpp., Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne and International Centre for Sport Security (ICSS), 2014. gada maijs.

1

“Protecting the Integrity of Sport Competition: The Last Bet for Modern Sport”

Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne and International Centre for Sport Security (ICSS)

(2)  Šis bija viens no būtiskākajiem secinājumiem Starpreģionālajā sporta politikas samitā (2015. gada 16. un 17. martā Lisabonā), kurā piedalījās vairums no galvenajām starptautiskajām sporta politikas izstrādē iesaistītajām pusēm.

2

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģijas uzglabāšana: integrācijas un energoapgādes drošības faktors”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/04)

| Ziņotājs: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Pierre-Jean COULON

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punkta noteikumiem 2015. gada 22. janvārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Enerģijas uzglabāšana: integrācijas un energoapgādes drošības faktors”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2015. gada 1. jūlija sēdē), vienbalsīgi (ar 131 balsi) pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK prasa, lai Eiropas Savienības klimata un enerģētikas mērķi iezīmētu virzību uz lielāku atjaunojamo energoresursu daļu energoresursu struktūrā. Komiteja ir pastāvīgi atbalstījusi atjaunojamos energoresursus. Ilgtspējīga enerģētikas sistēma, kuru galvenokārt veido atjaunojamie energoresursi, ir vienīgais ilgtermiņa risinājums enerģētikas nākotnei. Komiteja norāda, ka ir svarīgi enerģētikas sistēmā ieviest papildu elementus. |
| --- | --- |

1.1.

EESK prasa, lai Eiropas Savienības klimata un enerģētikas mērķi iezīmētu virzību uz lielāku atjaunojamo energoresursu daļu energoresursu struktūrā. Komiteja ir pastāvīgi atbalstījusi atjaunojamos energoresursus. Ilgtspējīga enerģētikas sistēma, kuru galvenokārt veido atjaunojamie energoresursi, ir vienīgais ilgtermiņa risinājums enerģētikas nākotnei. Komiteja norāda, ka ir svarīgi enerģētikas sistēmā ieviest papildu elementus.

| 1.2. | Saistībā ar atjaunojamo energoresursu nepastāvību un attīstību ir jārisina grūtais uzglabāšanas jautājums. Uzglabāšana ir viens no Eiropas Savienības stratēģiskajiem jautājumiem, lai pastāvīgi garantētu energoapgādes drošību Savienībā un dzīvotspējīgu enerģijas tirgu gan no tehniskā, gan izmaksu viedokļa. Tāpēc šim jautājumam ir nozīmīga vieta Eiropas darba kārtībā, un tā ir prioritāra darbības joma, īpaši 2015. gada februārī ierosinātās enerģētikas savienības kontekstā. |
| --- | --- |

1.2.

Saistībā ar atjaunojamo energoresursu nepastāvību un attīstību ir jārisina grūtais uzglabāšanas jautājums. Uzglabāšana ir viens no Eiropas Savienības stratēģiskajiem jautājumiem, lai pastāvīgi garantētu energoapgādes drošību Savienībā un dzīvotspējīgu enerģijas tirgu gan no tehniskā, gan izmaksu viedokļa. Tāpēc šim jautājumam ir nozīmīga vieta Eiropas darba kārtībā, un tā ir prioritāra darbības joma, īpaši 2015. gada februārī ierosinātās enerģētikas savienības kontekstā.

| 1.3. | EESK jau iepriekš savā atzinumā ir uzsvērusi uzglabāšanas jautājuma svarīgumu, kas ir “īpašs pārbaudījums, iespēja un neapšaubāma nepieciešamība”. Komiteja uzsver, ka veiksmīga enerģētikas pārkārtošanas norise Eiropas Savienībā ir ļoti svarīga, un aicina izmantot visus līdzekļus, lai uzglabāšanas jomā sasniegtu konkrētus un plaša mēroga rezultātus. |
| --- | --- |

1.3.

EESK jau iepriekš savā atzinumā ir uzsvērusi uzglabāšanas jautājuma svarīgumu, kas ir “īpašs pārbaudījums, iespēja un neapšaubāma nepieciešamība”. Komiteja uzsver, ka veiksmīga enerģētikas pārkārtošanas norise Eiropas Savienībā ir ļoti svarīga, un aicina izmantot visus līdzekļus, lai uzglabāšanas jomā sasniegtu konkrētus un plaša mēroga rezultātus.

| 1.4. | EESK atzīst, ka, ja arī ir dažādi uzglabāšanas risinājumi, to tehnoloģiskā un rūpnieciskā attīstība vēl ir dažādās gatavības stadijās. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzīst, ka, ja arī ir dažādi uzglabāšanas risinājumi, to tehnoloģiskā un rūpnieciskā attīstība vēl ir dažādās gatavības stadijās.

| 1.5. | EESK atgādina, ka enerģijas uzglabāšana paralēli priekšrocībām var arī radīt nozīmīgas finansiālās izmaksas, kā arī ietekmēt vidi un veselību. Tāpēc Komiteja aicina sistemātiski veikt ietekmes novērtējumus, lai novērtētu ne tikai tehnoloģiju konkurētspēju, bet arī to ietekmi uz vidi un veselību. EESK uzskata, ka ir svarīgi arī novērtēt šo tehnoloģiju ietekmi uz darbības un darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atgādina, ka enerģijas uzglabāšana paralēli priekšrocībām var arī radīt nozīmīgas finansiālās izmaksas, kā arī ietekmēt vidi un veselību. Tāpēc Komiteja aicina sistemātiski veikt ietekmes novērtējumus, lai novērtētu ne tikai tehnoloģiju konkurētspēju, bet arī to ietekmi uz vidi un veselību. EESK uzskata, ka ir svarīgi arī novērtēt šo tehnoloģiju ietekmi uz darbības un darbvietu radīšanu.

| 1.6. | EESK aicina veicināt ieguldījumus, pētniecību un tehnoloģiju izstrādi uzglabāšanas jomā, kā arī nodrošināt labāku Eiropas sinerģiju šajā jomā, lai samazinātu enerģētikas pārkārtošanas izmaksas, nodrošinātu energoapgādes drošību un garantētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju. EESK uzskata, ka nepieciešams uzlabot tiesību aktu saskaņošanu starp dalībvalstīm enerģijas uzglabāšanas jomā. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina veicināt ieguldījumus, pētniecību un tehnoloģiju izstrādi uzglabāšanas jomā, kā arī nodrošināt labāku Eiropas sinerģiju šajā jomā, lai samazinātu enerģētikas pārkārtošanas izmaksas, nodrošinātu energoapgādes drošību un garantētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju. EESK uzskata, ka nepieciešams uzlabot tiesību aktu saskaņošanu starp dalībvalstīm enerģijas uzglabāšanas jomā.

| 1.7. | EESK arī aicina visā Eiropā uzsākt sabiedrisku dialogu par enerģijas jautājumiem – Eiropas enerģētikas dialogu –, lai iedzīvotāji un pilsoniskā sabiedrība kopumā atbalstītu enerģētikas pārkārtošanu un varētu ietekmēt turpmāko izvēli enerģijas uzglabāšanas tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK arī aicina visā Eiropā uzsākt sabiedrisku dialogu par enerģijas jautājumiem – Eiropas enerģētikas dialogu –, lai iedzīvotāji un pilsoniskā sabiedrība kopumā atbalstītu enerģētikas pārkārtošanu un varētu ietekmēt turpmāko izvēli enerģijas uzglabāšanas tehnoloģiju jomā.

| 1.8. | EESK atgādina, ka gāzei ir liela nozīme energoresursu struktūrā un ka tā ir svarīga iedzīvotāju energoapgādes drošībai. EESK aicina stimulēt uzglabāšanu šajā jomā tā, lai visas dalībvalstis solidāri varētu nodrošināt sev rezerves. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atgādina, ka gāzei ir liela nozīme energoresursu struktūrā un ka tā ir svarīga iedzīvotāju energoapgādes drošībai. EESK aicina stimulēt uzglabāšanu šajā jomā tā, lai visas dalībvalstis solidāri varētu nodrošināt sev rezerves.

2.   Veiksmīga enerģētikas pārkārtošana un energoapgādes drošības garantēšana

| 2.1. | Energoapgāde un tās pārvaldība ir nozīmīga politiskā un sociāli ekonomiskā prioritāte, kā arī būtiski svarīgs jautājums, lai veiksmīgi īstenotu enerģētikas pārkārtošanu un risinātu ar klimatu saistītās problēmas. Lai gan enerģijas pieprasījums ES samazinās (enerģijas patēriņš kopš 2006. gada samazinās, un pašlaik tiek patērēts aptuveni tāds pats enerģijas apjoms kā 90. gadu sākumā), nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu iekārtu pieaugums ir pastiprinājis enerģijas uzglabāšanas vajadzību, kurai daudzās nozarēs (svārstību kompensācija, elektrotransportlīdzekļi, aizsardzība utt.) būs liela nozīme kā stratēģiskam jautājumam Eiropā un tās rūpniecībā. Jāatzīmē, ka atjaunojamo energoresursu uzglabāšanas jautājums ir viens no galvenajiem šādu enerģijas veidu pretinieku argumentiem. |
| --- | --- |

2.1.

Energoapgāde un tās pārvaldība ir nozīmīga politiskā un sociāli ekonomiskā prioritāte, kā arī būtiski svarīgs jautājums, lai veiksmīgi īstenotu enerģētikas pārkārtošanu un risinātu ar klimatu saistītās problēmas. Lai gan enerģijas pieprasījums ES samazinās (enerģijas patēriņš kopš 2006. gada samazinās, un pašlaik tiek patērēts aptuveni tāds pats enerģijas apjoms kā 90. gadu sākumā), nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu iekārtu pieaugums ir pastiprinājis enerģijas uzglabāšanas vajadzību, kurai daudzās nozarēs (svārstību kompensācija, elektrotransportlīdzekļi, aizsardzība utt.) būs liela nozīme kā stratēģiskam jautājumam Eiropā un tās rūpniecībā. Jāatzīmē, ka atjaunojamo energoresursu uzglabāšanas jautājums ir viens no galvenajiem šādu enerģijas veidu pretinieku argumentiem.

| 2.2. | Ja arī lielāko daļu primārās enerģijas (gāze, nafta vai ogles) uzglabāt ir vienkārši, joprojām aktuāls ir jautājums par stratēģiskās uzglabāšanas iekārtu lielumu, izmaksām un atrašanās vietu. Otra nozīmīga primārā enerģijas resursa – atjaunojamo energoresursu – uzglabāšanas jomā rezultāti ir ļoti atšķirīgi. Hidroenerģiju bieži vien var uzkrāt, uzglabājot ūdeni ezeros un rezervuāros. Arī biomasu uzglabāt ir salīdzinoši viegli, taču saules un vēja enerģiju, ko parasti izmanto elektroenerģijas ražošanai, pašlaik ir iespējams uzglabāt tikai ar sarežģītiem un dārgiem starpposma procesiem. |
| --- | --- |

2.2.

Ja arī lielāko daļu primārās enerģijas (gāze, nafta vai ogles) uzglabāt ir vienkārši, joprojām aktuāls ir jautājums par stratēģiskās uzglabāšanas iekārtu lielumu, izmaksām un atrašanās vietu. Otra nozīmīga primārā enerģijas resursa – atjaunojamo energoresursu – uzglabāšanas jomā rezultāti ir ļoti atšķirīgi. Hidroenerģiju bieži vien var uzkrāt, uzglabājot ūdeni ezeros un rezervuāros. Arī biomasu uzglabāt ir salīdzinoši viegli, taču saules un vēja enerģiju, ko parasti izmanto elektroenerģijas ražošanai, pašlaik ir iespējams uzglabāt tikai ar sarežģītiem un dārgiem starpposma procesiem.

3.   Prioritāte Eiropas līmenī

| 3.1. | Eiropas Komisija ir izanalizējusi enerģētikas sistēmas dekarbonizācijas scenārijus, un 2011. gadā tā publicēja Enerģētikas ceļvedi laikposmam līdz 2050. gadam, kurā izklāstīti vairāki iespējamie varianti 2050. gada perspektīvā. Lai varētu īstenot ierosinātos dekarbonizācijas pasākumus, elektroenerģijas nozarē lielā mērā – 59–85 % – būtu jābalstās uz atjaunojamo enerģiju, kura vairākumā gadījumu nāktu no nepastāvīgajiem atjaunojamās enerģijas avotiem. Nākamajā 2014. gada paziņojumā “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” tiek apstiprināta virzība uz dekarbonizāciju un norādīts, ka atjaunojamo energoresursu daļai enerģijas ieguvē 2030. gadā jābūt aptuveni 45 %. Tas atbilst mērķiem, par kuriem 2014. gada 23. oktobrī vienojās ES līderi 2030. gada politikas satvara kontekstā. Ņemot vērā būtisko nepastāvīgo atjaunojamo energoresursu daļu elektroenerģijas sistēmā, nepieciešamā uzglabāšanas jauda sasniegs desmitiem vai simtiem gigavatu elektroenerģijas tīklā, pat ja tiks izmantoti arī citi elastīguma pasākumi. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Komisija ir izanalizējusi enerģētikas sistēmas dekarbonizācijas scenārijus, un 2011. gadā tā publicēja Enerģētikas ceļvedi laikposmam līdz 2050. gadam, kurā izklāstīti vairāki iespējamie varianti 2050. gada perspektīvā. Lai varētu īstenot ierosinātos dekarbonizācijas pasākumus, elektroenerģijas nozarē lielā mērā – 59–85 % – būtu jābalstās uz atjaunojamo enerģiju, kura vairākumā gadījumu nāktu no nepastāvīgajiem atjaunojamās enerģijas avotiem. Nākamajā 2014. gada paziņojumā “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” tiek apstiprināta virzība uz dekarbonizāciju un norādīts, ka atjaunojamo energoresursu daļai enerģijas ieguvē 2030. gadā jābūt aptuveni 45 %. Tas atbilst mērķiem, par kuriem 2014. gada 23. oktobrī vienojās ES līderi 2030. gada politikas satvara kontekstā. Ņemot vērā būtisko nepastāvīgo atjaunojamo energoresursu daļu elektroenerģijas sistēmā, nepieciešamā uzglabāšanas jauda sasniegs desmitiem vai simtiem gigavatu elektroenerģijas tīklā, pat ja tiks izmantoti arī citi elastīguma pasākumi.

| 3.2. | Turklāt Eiropas Komisija elektroenerģijas uzglabāšanu ir izvirzījusi par vienu no savām prioritārajām darbības jomām un vairākkārt uzsvērusi uzglabāšanas būtisko nozīmi. Komisija 2013. gada darba dokumentā par enerģijas uzglabāšanu (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) aicina labāk saskaņot šo jautājumu ar citām svarīgākajām Eiropas Savienības politikas jomām, piemēram, klimata politiku. Enerģijas uzglabāšanu vajadzētu iekļaut visos pašreizējos un turpmākajos ES pasākumos un tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā, tostarp stratēģijās, kas saistītas ar enerģētikas infrastruktūru, un tā jāatbalsta ar minētajiem pasākumiem, tiesību aktiem un stratēģijām. Paziņojumā par enerģētikas savienību (2015. gada 25. februāris) Komisija norāda, ka “Eiropas Savienība ir apņēmusies kļūt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā, proti, kļūt par globāli nozīmīgu centru, kurā izstrādā jaunas paaudzes tehniski uzlabotus un konkurētspējīgus atjaunojamos energoresursus. ES ir arī noteikusi ES mērķrādītāju – panākt, lai līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu daļa veidotu 27 % no visas patērētās enerģijas.” Komisija plāno ierosināt jaunu pētniecības un inovācijas stratēģiju: “lai Eiropa (..) būtu pasaules līdere atjaunojamo energoresursu jomā, tai jāuzņemas vadošā loma nākamās paaudzes atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju, kā arī energoresursu glabāšanas/akumulācijas risinājumu jomā”. |
| --- | --- |

3.2.

Turklāt Eiropas Komisija elektroenerģijas uzglabāšanu ir izvirzījusi par vienu no savām prioritārajām darbības jomām un vairākkārt uzsvērusi uzglabāšanas būtisko nozīmi. Komisija 2013. gada darba dokumentā par enerģijas uzglabāšanu (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) aicina labāk saskaņot šo jautājumu ar citām svarīgākajām Eiropas Savienības politikas jomām, piemēram, klimata politiku. Enerģijas uzglabāšanu vajadzētu iekļaut visos pašreizējos un turpmākajos ES pasākumos un tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā, tostarp stratēģijās, kas saistītas ar enerģētikas infrastruktūru, un tā jāatbalsta ar minētajiem pasākumiem, tiesību aktiem un stratēģijām. Paziņojumā par enerģētikas savienību (2015. gada 25. februāris) Komisija norāda, ka “Eiropas Savienība ir apņēmusies kļūt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā, proti, kļūt par globāli nozīmīgu centru, kurā izstrādā jaunas paaudzes tehniski uzlabotus un konkurētspējīgus atjaunojamos energoresursus. ES ir arī noteikusi ES mērķrādītāju – panākt, lai līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu daļa veidotu 27 % no visas patērētās enerģijas.” Komisija plāno ierosināt jaunu pētniecības un inovācijas stratēģiju: “lai Eiropa (..) būtu pasaules līdere atjaunojamo energoresursu jomā, tai jāuzņemas vadošā loma nākamās paaudzes atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju, kā arī energoresursu glabāšanas/akumulācijas risinājumu jomā”.

| 3.3. | Uz to virzīti arī pēdējā Madrides foruma secinājumi: forums apstiprina, ka gāzes uzglabāšanai ir stratēģiska nozīme ES energoapgādes drošībā. EESK uzsver arī, ka ir svarīgi stimulēt gāzes uzglabāšanas pilnveidošanu. |
| --- | --- |

3.3.

Uz to virzīti arī pēdējā Madrides foruma secinājumi: forums apstiprina, ka gāzes uzglabāšanai ir stratēģiska nozīme ES energoapgādes drošībā. EESK uzsver arī, ka ir svarīgi stimulēt gāzes uzglabāšanas pilnveidošanu.

4.   Tehnoloģiju attīstība uzglabāšanas jomā

| 4.1. | Elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumi ir iedalāmi četrās galvenajās kategorijās, ņemot vērā, ka gan atkarībā no enerģijas vajadzībām, gan arī no nosacījumiem enerģiju var uzglabāt dažādos veidos (elektroenerģija, gāze, ūdeņradis, siltums, aukstums) ražošanas vietu tuvumā, energotīklos vai lietotāju tuvumā:






  — | potenciālā mehāniskā enerģija [hidroelektrostacijas aizsprosts, hidroakumulācijas elektrostacija (hidroakumulācijas elektrostacijas)/hidroakumulācijas elektrostacijas jūras krastā/enerģijas akumulācija ar saspiestu gaisu], |
| --- | --- | --- |

4.1.

Elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumi ir iedalāmi četrās galvenajās kategorijās, ņemot vērā, ka gan atkarībā no enerģijas vajadzībām, gan arī no nosacījumiem enerģiju var uzglabāt dažādos veidos (elektroenerģija, gāze, ūdeņradis, siltums, aukstums) ražošanas vietu tuvumā, energotīklos vai lietotāju tuvumā:

—

potenciālā mehāniskā enerģija [hidroelektrostacijas aizsprosts, hidroakumulācijas elektrostacija (hidroakumulācijas elektrostacijas)/hidroakumulācijas elektrostacijas jūras krastā/enerģijas akumulācija ar saspiestu gaisu],

| — | kinētiskā mehāniskā enerģija (spararati), |
| --- | --- |

—

kinētiskā mehāniskā enerģija (spararati),

| — | elektroķīmiskā enerģija (pogveida baterijas, baterijas, kondensatori, enerģijas nesējs ūdeņradis), |
| --- | --- |

—

elektroķīmiskā enerģija (pogveida baterijas, baterijas, kondensatori, enerģijas nesējs ūdeņradis),

| — | termiskā enerģija (latentais vai sajūtamais siltums). |
| --- | --- |

—

termiskā enerģija (latentais vai sajūtamais siltums).

| 4.2. | Pasaulē izplatītākais elektroenerģijas uzglabāšanas veids ir hidroakumulācija, izmantojot ūdens sūknēšanu un uzkrāšanu, lai ar to darbinātu turbīnas pēc vajadzības, kā arī nepārtrauktas energoapgādes sistēmas (UPS: uninterruptible power system). Elektrotīklu operatori, ražotāji un terciāro ēku pārvaldnieki atkal interesējas par šīm sistēmām. Hidroakumulācijas elektrostacijas ļauj integrēt nepastāvīgus atjaunojamos energoresursus, jo īpaši vēja un saules enerģiju, nodrošināt labāko jaudu un jaudas pieprasījuma pārbīdi, nodrošināt saimniecisko kompromisu (uzlāde zemu cenu un pieprasījuma periodos, tālākpārdošana augstu cenu un spēcīga pieprasījuma periodos ar sociālo izlīdzināšanu), regulēt ieguldījumus elektrotīklos. Tomēr ir maz ticams, ka iecerētā uzglabāšanas jauda būs pietiekama, lai kompensētu ilgus vēja vai saules trūkuma periodus, ja šāda veida atjaunojamie energoresursi tiktu izmantoti plašā apjomā. |
| --- | --- |

4.2.

Pasaulē izplatītākais elektroenerģijas uzglabāšanas veids ir hidroakumulācija, izmantojot ūdens sūknēšanu un uzkrāšanu, lai ar to darbinātu turbīnas pēc vajadzības, kā arī nepārtrauktas energoapgādes sistēmas (UPS: uninterruptible power system). Elektrotīklu operatori, ražotāji un terciāro ēku pārvaldnieki atkal interesējas par šīm sistēmām. Hidroakumulācijas elektrostacijas ļauj integrēt nepastāvīgus atjaunojamos energoresursus, jo īpaši vēja un saules enerģiju, nodrošināt labāko jaudu un jaudas pieprasījuma pārbīdi, nodrošināt saimniecisko kompromisu (uzlāde zemu cenu un pieprasījuma periodos, tālākpārdošana augstu cenu un spēcīga pieprasījuma periodos ar sociālo izlīdzināšanu), regulēt ieguldījumus elektrotīklos. Tomēr ir maz ticams, ka iecerētā uzglabāšanas jauda būs pietiekama, lai kompensētu ilgus vēja vai saules trūkuma periodus, ja šāda veida atjaunojamie energoresursi tiktu izmantoti plašā apjomā.

| 4.3. | Uzglabāšanas tirgū ir arī vērojama piecu jaunu segmentu attīstība, kuri varētu nostabilizēties turpmākajā desmitgadē:






  — | enerģijas uzglabāšana rūpnieciskajos procesos termiskā vai ķīmiskā veidā, kas nodrošina pieprasījuma kompensācijas vai pārbīdes iespējas elektroenerģijas, kā arī siltuma un gāzes patēriņa optimizācijas ietvaros, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Uzglabāšanas tirgū ir arī vērojama piecu jaunu segmentu attīstība, kuri varētu nostabilizēties turpmākajā desmitgadē:

—

enerģijas uzglabāšana rūpnieciskajos procesos termiskā vai ķīmiskā veidā, kas nodrošina pieprasījuma kompensācijas vai pārbīdes iespējas elektroenerģijas, kā arī siltuma un gāzes patēriņa optimizācijas ietvaros,

| — | uzglabāšana, kurā apvienoti elektroenerģijas un gāzes tīkli, izmantojot elektrolīzē iegūta ūdeņraža iesmidzināšanu vai sintētiskā metāna ražošanu metanizācijā (sk. piemēram: Vācijas aģentūras DENA “Power To Gas” (www.powertogas.info)), |
| --- | --- |

—

uzglabāšana, kurā apvienoti elektroenerģijas un gāzes tīkli, izmantojot elektrolīzē iegūta ūdeņraža iesmidzināšanu vai sintētiskā metāna ražošanu metanizācijā (sk. piemēram: Vācijas aģentūras DENA “Power To Gas” (www.powertogas.info)),

| — | elektroenerģijas uzglabāšana dzīvojamiem rajoniem un ēkām viedo ēku un “aktivitātes salu” pielāgošanas ietvaros vai plus enerģijas iniciatīvās (Nicegrid projekts Francijā), |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas uzglabāšana dzīvojamiem rajoniem un ēkām viedo ēku un “aktivitātes salu” pielāgošanas ietvaros vai plus enerģijas iniciatīvās (Nicegrid projekts Francijā),

| — | elektroenerģijas mobilā uzglabāšana, izmantojot elektrotransportlīdzekļus V2G (“vehicle to grid”) sistēmās: Toyota, Nissan, Renault u. c., |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas mobilā uzglabāšana, izmantojot elektrotransportlīdzekļus V2G (“vehicle to grid”) sistēmās: Toyota, Nissan, Renault u. c.,

| — | elektrostacijas ar elastīgu hidroakumulāciju, mainīgu un pilnībā pielāgojamu ātrumu līdzsvarojošam elektroenerģijas tirgum. |
| --- | --- |

—

elektrostacijas ar elastīgu hidroakumulāciju, mainīgu un pilnībā pielāgojamu ātrumu līdzsvarojošam elektroenerģijas tirgum.

| 4.4. | Jāņem vērā ūdeņraža daudzsološā nozīme (lai arī tā izmaksas, kā arī drošības un pārvadāšanas apsvērumi ievērojami mazina tā potenciālu); tas ir enerģijas nesējs bez siltumnīcefekta gāzes emisijām, ja tiek iegūts no resursiem ar zemu oglekļa saturu, un var tikt izmantots dažādos veidos, galvenokārt rūpniecībā, piemēram, vietējas elektroenerģijas ražošanā (energoapgāde izolētās vietās, ģeneratori ārkārtas gadījumiem), enerģijas uzglabāšanā (atbalsts tīklam, atjaunojamo energoresursu izmantošana) vai koģenerācijā. Tas tiek izmantots arī sauszemes transportā (individuālie transportlīdzekļi, sabiedriskais transports, kravas pārvadājumi u. c.), gaisa transportā (gaisa kuģu galvenie vai papildu dzinēji), jūras vai upju transportā (zemūdenes, galvenie vai papildu dzinēji), naftas pārstrādē un ķīmiskajā rūpniecībā (vidi saudzējošs ūdeņradis), kā arī citos veidos, piemēram, mobilajās ierīcēs (ārējie lādētāji vai integrētas baterijas). Visās šajās jomās notiek attīstība.
  Ūdeņraža iegūšanas metodes ar elektrolīzi un kurināmā elementu ir ļoti elastīgas un plaši pieejamas, pat ja tās joprojām ir mazefektīvas, kas savukārt vēl vairāk palielina pieprasījumu pēc vējģeneratoriem vai saules paneļiem un attiecīgi pārsniedz jaudu šajā jomā. Ūdeņradis ir īpaši svarīgs enerģijas nesējs sistēmās, kurās izmantota dažādu energotīklu elastība (piemēram, Berlīnes Hybrid Power Plant). Ja nepieciešams, ūdeņradi (“metanizētu” ūdeņradi) var iegūt no atjaunojamās elektroenerģijas, lai iesmidzinātu gāzes tīklos vai uzglabātu nolūkā to izplatīt kā degvielu vai ķimikāliju, vai arī atkārtoti iesmidzinātu kā elektroenerģiju. Papildus pārliecinoši lielākajam enerģijas uzglabāšanas potenciālam, drošām pārvadāšanas iespējām un (ilgstošas) uzglabāšanas jaudām infrastruktūrā, kas pašlaik tiek izmantota gāzes rūpniecībā (ģeoloģiskā uzglabāšana u. c.), metanizētais ūdeņradis sniedz arī iespēju veidot garo ķēžu ogļūdeņražus (dažādu veidu lietošanai no aviācijā izmantotās degvielas līdz citiem produktiem, piemēram, plastmasai, kas pašlaik tiek radīti tikai no fosilajiem kurināmajiem). Turklāt ideālos apstākļos aprites ekonomikā esošais ogleklis (CO2 u. c.) tiks izmantots atkārtoti un neuzkrāsies atmosfērā. Tas ļauj pāriet no siltumnīcefekta gāzes ražošanas uz enerģijas ražošanu. Tā kā ūdeņraža ražošana un elektroenerģijas ražošana, izmantojot ūdeņradi, ir eksotermiska, siltuma izmantošana tikai palielinās šo risinājumu izdevīgumu. Ūdeņradis ir arī viens no retajiem enerģijas nesējiem, kas nodrošina saimniecisko, sociālo un vides kompromisu starp elektrības un citu enerģijas veidu tirgiem. |
| --- | --- |

4.4.

Jāņem vērā ūdeņraža daudzsološā nozīme (lai arī tā izmaksas, kā arī drošības un pārvadāšanas apsvērumi ievērojami mazina tā potenciālu); tas ir enerģijas nesējs bez siltumnīcefekta gāzes emisijām, ja tiek iegūts no resursiem ar zemu oglekļa saturu, un var tikt izmantots dažādos veidos, galvenokārt rūpniecībā, piemēram, vietējas elektroenerģijas ražošanā (energoapgāde izolētās vietās, ģeneratori ārkārtas gadījumiem), enerģijas uzglabāšanā (atbalsts tīklam, atjaunojamo energoresursu izmantošana) vai koģenerācijā. Tas tiek izmantots arī sauszemes transportā (individuālie transportlīdzekļi, sabiedriskais transports, kravas pārvadājumi u. c.), gaisa transportā (gaisa kuģu galvenie vai papildu dzinēji), jūras vai upju transportā (zemūdenes, galvenie vai papildu dzinēji), naftas pārstrādē un ķīmiskajā rūpniecībā (vidi saudzējošs ūdeņradis), kā arī citos veidos, piemēram, mobilajās ierīcēs (ārējie lādētāji vai integrētas baterijas). Visās šajās jomās notiek attīstība.

Ūdeņraža iegūšanas metodes ar elektrolīzi un kurināmā elementu ir ļoti elastīgas un plaši pieejamas, pat ja tās joprojām ir mazefektīvas, kas savukārt vēl vairāk palielina pieprasījumu pēc vējģeneratoriem vai saules paneļiem un attiecīgi pārsniedz jaudu šajā jomā. Ūdeņradis ir īpaši svarīgs enerģijas nesējs sistēmās, kurās izmantota dažādu energotīklu elastība (piemēram, Berlīnes Hybrid Power Plant). Ja nepieciešams, ūdeņradi (“metanizētu” ūdeņradi) var iegūt no atjaunojamās elektroenerģijas, lai iesmidzinātu gāzes tīklos vai uzglabātu nolūkā to izplatīt kā degvielu vai ķimikāliju, vai arī atkārtoti iesmidzinātu kā elektroenerģiju. Papildus pārliecinoši lielākajam enerģijas uzglabāšanas potenciālam, drošām pārvadāšanas iespējām un (ilgstošas) uzglabāšanas jaudām infrastruktūrā, kas pašlaik tiek izmantota gāzes rūpniecībā (ģeoloģiskā uzglabāšana u. c.), metanizētais ūdeņradis sniedz arī iespēju veidot garo ķēžu ogļūdeņražus (dažādu veidu lietošanai no aviācijā izmantotās degvielas līdz citiem produktiem, piemēram, plastmasai, kas pašlaik tiek radīti tikai no fosilajiem kurināmajiem). Turklāt ideālos apstākļos aprites ekonomikā esošais ogleklis (CO2 u. c.) tiks izmantots atkārtoti un neuzkrāsies atmosfērā. Tas ļauj pāriet no siltumnīcefekta gāzes ražošanas uz enerģijas ražošanu. Tā kā ūdeņraža ražošana un elektroenerģijas ražošana, izmantojot ūdeņradi, ir eksotermiska, siltuma izmantošana tikai palielinās šo risinājumu izdevīgumu. Ūdeņradis ir arī viens no retajiem enerģijas nesējiem, kas nodrošina saimniecisko, sociālo un vides kompromisu starp elektrības un citu enerģijas veidu tirgiem.

| 4.5. | Vēl viens pārliecinošs piemērs ir elektroenerģijas, kas dienas laikā tiek saražota ar saules enerģijas paneļiem, uzglabāšana baterijās. Ar saules enerģijas paneļiem, kas uzstādīti uz dzīvojamo ēku jumtiem, saistītā problēma ir tāda, ka tie ražo elektroenerģiju laikā, kad mājās neviena nav. Vakarā, kad iemītnieki atgriežas mājās, saule bieži vien jau ir norietējusi un paneļi elektroenerģiju vairs neražo. |
| --- | --- |

4.5.

Vēl viens pārliecinošs piemērs ir elektroenerģijas, kas dienas laikā tiek saražota ar saules enerģijas paneļiem, uzglabāšana baterijās. Ar saules enerģijas paneļiem, kas uzstādīti uz dzīvojamo ēku jumtiem, saistītā problēma ir tāda, ka tie ražo elektroenerģiju laikā, kad mājās neviena nav. Vakarā, kad iemītnieki atgriežas mājās, saule bieži vien jau ir norietējusi un paneļi elektroenerģiju vairs neražo.

| 4.6. | Iespējams, ka risinājums pastāv – to ir atklājis kāds Vācijas uzņēmums, un tagad tas jāievieš praksē. Šis uzņēmums ir sasaistījis komponentus un programmatūru, kura papildināta ar lietotni viedtālruņiem. Lietotāji savā mobilajā tālrunī var aplūkot uzlādes līmeni baterijai, kurā dienas laikā tiek uzkrāta saules enerģijas paneļu saražotā elektrība. Finansiālie aprēķini ir pārliecinoši – parasti saules enerģijas paneļi mājsaimniecībā saražo 25–35 % no ģimenei nepieciešamās enerģijas, savukārt, izmantojot šo risinājumu, rezultāts regulāri pārsniedz 70 %. Ņemot vērā pašreizējās cenas un to, ka bateriju garantijas laiks ir 20 gadu, ieguldījumi atmaksājas aptuveni pēc astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

4.6.

Iespējams, ka risinājums pastāv – to ir atklājis kāds Vācijas uzņēmums, un tagad tas jāievieš praksē. Šis uzņēmums ir sasaistījis komponentus un programmatūru, kura papildināta ar lietotni viedtālruņiem. Lietotāji savā mobilajā tālrunī var aplūkot uzlādes līmeni baterijai, kurā dienas laikā tiek uzkrāta saules enerģijas paneļu saražotā elektrība. Finansiālie aprēķini ir pārliecinoši – parasti saules enerģijas paneļi mājsaimniecībā saražo 25–35 % no ģimenei nepieciešamās enerģijas, savukārt, izmantojot šo risinājumu, rezultāts regulāri pārsniedz 70 %. Ņemot vērā pašreizējās cenas un to, ka bateriju garantijas laiks ir 20 gadu, ieguldījumi atmaksājas aptuveni pēc astoņiem gadiem.

| 4.7. | Tas arī ir stimuls enerģijas ražošanai un patēriņam ģimenē, ko EESK ir atbalstījusi vairākos atzinumos (ražotāja-patērētāja jēdziens, angļu valodā – “prosumer”, apvienojot vārdus “producer” un “consumer”). |
| --- | --- |

4.7.

Tas arī ir stimuls enerģijas ražošanai un patēriņam ģimenē, ko EESK ir atbalstījusi vairākos atzinumos (ražotāja-patērētāja jēdziens, angļu valodā – “prosumer”, apvienojot vārdus “producer” un “consumer”).

| 4.8. | Lai arī dažādi risinājumi ir pieejami jau pašlaik, šķiet, ka papildu aprīkojuma iespējas joprojām ir ierobežotas. Turklāt jaunu un elastīgāku tehnoloģiju, piemēram, litija jonu bateriju vai power-to-gas, attīstību joprojām kavē būtiski šķēršļi. Galvenie sarežģījumi ir saistīti ar šo risinājumu izmaksām un ekonomisko konkurētspēju, kas joprojām ir ļoti tālu no tirgus apstākļiem, kā arī ar šādu bateriju lielumu, kas joprojām ir ievērojams. Aģentūra Ademe savā nākotnes redzējumā (Francijas vides un enerģijas pārvaldības aģentūra, Enerģijas uzglabāšanas sistēmas/Stratēģiskais ceļvedis, 2011) stacionāru uzglabāšanas sistēmu rūpniecisko attīstību prognozē ne ātrāk kā 2030. gadā. Savukārt konsultāciju uzņēmums McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) uzskata: pat ja enerģijas uzglabāšanas cenas turpmākajos gados samazināsies, par šādas samazināšanās apmēru un tempu vēl ir grūti spriest. Šā konsultantu biroja skatījumā litija jonu baterijas izmaksas varētu samazināties no USD 600/kWh līdz USD 200/kWh 2020. gadā un līdz USD 160/kWh 2025. gadā. |
| --- | --- |

4.8.

Lai arī dažādi risinājumi ir pieejami jau pašlaik, šķiet, ka papildu aprīkojuma iespējas joprojām ir ierobežotas. Turklāt jaunu un elastīgāku tehnoloģiju, piemēram, litija jonu bateriju vai power-to-gas, attīstību joprojām kavē būtiski šķēršļi. Galvenie sarežģījumi ir saistīti ar šo risinājumu izmaksām un ekonomisko konkurētspēju, kas joprojām ir ļoti tālu no tirgus apstākļiem, kā arī ar šādu bateriju lielumu, kas joprojām ir ievērojams. Aģentūra Ademe savā nākotnes redzējumā (Francijas vides un enerģijas pārvaldības aģentūra, Enerģijas uzglabāšanas sistēmas/Stratēģiskais ceļvedis, 2011) stacionāru uzglabāšanas sistēmu rūpniecisko attīstību prognozē ne ātrāk kā 2030. gadā. Savukārt konsultāciju uzņēmums McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) uzskata: pat ja enerģijas uzglabāšanas cenas turpmākajos gados samazināsies, par šādas samazināšanās apmēru un tempu vēl ir grūti spriest. Šā konsultantu biroja skatījumā litija jonu baterijas izmaksas varētu samazināties no USD 600/kWh līdz USD 200/kWh 2020. gadā un līdz USD 160/kWh 2025. gadā.

5.   Stratēģiskie izaicinājumi

| 5.1. | EESK atgādina, ka nepieciešamība samazināt siltumnīcefekta gāzes emisijas un vispārējā fosilās enerģijas avotu izsīkuma tendence (lai arī pēdējo gadu laikā ir atklātas jaunas atradnes) liek paaugstināt atjaunojamo energoresursu daļu, kā EESK jau norādījusi vairākos savos atzinumos (TEN/564 un TEN/508). EESK arī uzsvēra, ka, saskaroties ar atjaunojamo energoresursu pieaugumu, ir svarīgi ieviest enerģētikas sistēmas papildu elementus, t. i., transporta tīklu paplašinājumus, uzglabāšanas iekārtas un rezerves jaudas. Atjaunojamo energoresursu liela mēroga attīstība ir stratēģisks izaicinājums, jo tā, no vienas puses, ļauj samazināt importu (kas rada ekonomiskas un ētiskas priekšrocības) un, no otras puses, ir nepieciešami uzglabāšanas līdzekļi (iekārtas, kas ļauj uzglabāt ne tikai no vienas dienas līdz nākamajai, bet arī no vienas sezonas līdz nākamajai), kas turklāt ir jāizvērš plašā mērogā. |
| --- | --- |

5.1.

EESK atgādina, ka nepieciešamība samazināt siltumnīcefekta gāzes emisijas un vispārējā fosilās enerģijas avotu izsīkuma tendence (lai arī pēdējo gadu laikā ir atklātas jaunas atradnes) liek paaugstināt atjaunojamo energoresursu daļu, kā EESK jau norādījusi vairākos savos atzinumos (TEN/564 un TEN/508). EESK arī uzsvēra, ka, saskaroties ar atjaunojamo energoresursu pieaugumu, ir svarīgi ieviest enerģētikas sistēmas papildu elementus, t. i., transporta tīklu paplašinājumus, uzglabāšanas iekārtas un rezerves jaudas. Atjaunojamo energoresursu liela mēroga attīstība ir stratēģisks izaicinājums, jo tā, no vienas puses, ļauj samazināt importu (kas rada ekonomiskas un ētiskas priekšrocības) un, no otras puses, ir nepieciešami uzglabāšanas līdzekļi (iekārtas, kas ļauj uzglabāt ne tikai no vienas dienas līdz nākamajai, bet arī no vienas sezonas līdz nākamajai), kas turklāt ir jāizvērš plašā mērogā.

| 5.2. | Tāpēc EESK atzīst, ka enerģētikas pārkārtošanā uzglabāšana ir būtisks stratēģiskais izaicinājums, kas ietver lielu daļu nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu. Komiteja atgādina, ka ir svarīgi radīt un palielināt uzglabāšanas iespējas. Tā uzsver, ka enerģijas uzglabāšana ir būtisks faktors, lai sasniegtu galvenos Eiropas Savienības enerģētikas mērķus, ko EESK atbalsta, proti:






  — | enerģētiskās drošības pastiprināšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Tāpēc EESK atzīst, ka enerģētikas pārkārtošanā uzglabāšana ir būtisks stratēģiskais izaicinājums, kas ietver lielu daļu nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu. Komiteja atgādina, ka ir svarīgi radīt un palielināt uzglabāšanas iespējas. Tā uzsver, ka enerģijas uzglabāšana ir būtisks faktors, lai sasniegtu galvenos Eiropas Savienības enerģētikas mērķus, ko EESK atbalsta, proti:

—

enerģētiskās drošības pastiprināšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem,

| — | atjaunojamo energoresursu plaša izmantošana (izlīdzinot svārstības bez fosilo energoresursu izmantošanas), |
| --- | --- |

—

atjaunojamo energoresursu plaša izmantošana (izlīdzinot svārstības bez fosilo energoresursu izmantošanas),

| — | izmaksu optimizācija, panākot enerģijas cenu samazināšanos. |
| --- | --- |

—

izmaksu optimizācija, panākot enerģijas cenu samazināšanos.

| 5.3. | EESK atzīst, ka enerģijas uzglabāšana var radīt nozīmīgas finansiālās izmaksas, kā arī ietekmēt vidi un veselību. Tas pats attiecas arī uz atsevišķiem gāzes uzglabāšanas projektiem pazemē, kas ir pretrunā ūdens resursu aizsardzībai. Tāpēc EESK aicina uzlabot visas tehnoloģijas. EESK uzskata, ka lielapjoma uzglabāšana var būt nozīmīga priekšrocība, lai izmantotu atjaunojamo energoresursu komplementaritāti. Tāpēc, ņemot vērā ar saules enerģijas paneļiem saražotās enerģijas mainību īsā, vidējā un ilgākā termiņā, var izmantot vēja enerģiju, lai to aizstātu. Komiteja uzsver, ka tas liks izveidot starpsavienojumu tīklu starp dažādiem elektroenerģijas avotiem, kura pamatā būs viedtīkli (smart grids). Šādos viedtīklos izmantotas informācijas tehnoloģijas, kuras optimizē enerģijas ražošanu, sadalījumu un patēriņu. EESK uzskata, ka šī tehnoloģija ir jāattīsta, jo tā ļauj pārvaldīt enerģijas pieprasījumu, taču vienlaikus Komiteja ir pārliecināta, ka šajā saistībā ir svarīgi balstīties uz ietekmes novērtējumiem. Vēl lietderīgāk būtu veikt vispārēju novērtējumu par visiem instrumentiem, piemēram, M441 un Vācijas BSI aizsardzības profilu, kas ļautu pilnīgi droši nodot un izplatīt datus, nodrošināt “gudrās mājas” (“Smart Home”) integrāciju u. tml., lai iegūtu konkrētus risinājumus turpmākajām gudro pilsētu vajadzībām, piemēram, plānošanu, pamatojoties uz prognozēm par laika apstākļiem. |
| --- | --- |

5.3.

EESK atzīst, ka enerģijas uzglabāšana var radīt nozīmīgas finansiālās izmaksas, kā arī ietekmēt vidi un veselību. Tas pats attiecas arī uz atsevišķiem gāzes uzglabāšanas projektiem pazemē, kas ir pretrunā ūdens resursu aizsardzībai. Tāpēc EESK aicina uzlabot visas tehnoloģijas. EESK uzskata, ka lielapjoma uzglabāšana var būt nozīmīga priekšrocība, lai izmantotu atjaunojamo energoresursu komplementaritāti. Tāpēc, ņemot vērā ar saules enerģijas paneļiem saražotās enerģijas mainību īsā, vidējā un ilgākā termiņā, var izmantot vēja enerģiju, lai to aizstātu. Komiteja uzsver, ka tas liks izveidot starpsavienojumu tīklu starp dažādiem elektroenerģijas avotiem, kura pamatā būs viedtīkli (smart grids). Šādos viedtīklos izmantotas informācijas tehnoloģijas, kuras optimizē enerģijas ražošanu, sadalījumu un patēriņu. EESK uzskata, ka šī tehnoloģija ir jāattīsta, jo tā ļauj pārvaldīt enerģijas pieprasījumu, taču vienlaikus Komiteja ir pārliecināta, ka šajā saistībā ir svarīgi balstīties uz ietekmes novērtējumiem. Vēl lietderīgāk būtu veikt vispārēju novērtējumu par visiem instrumentiem, piemēram, M441 un Vācijas BSI aizsardzības profilu, kas ļautu pilnīgi droši nodot un izplatīt datus, nodrošināt “gudrās mājas” (“Smart Home”) integrāciju u. tml., lai iegūtu konkrētus risinājumus turpmākajām gudro pilsētu vajadzībām, piemēram, plānošanu, pamatojoties uz prognozēm par laika apstākļiem.

| 5.4. | EESK uzsver Eiropas enerģijas uzglabāšanas regulējuma nozīmi, kas dotu iespēju piešķirt vērtību ieguvumiem, kas gūti ekoloģizējot elektrības un gāzes tīklus. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzsver Eiropas enerģijas uzglabāšanas regulējuma nozīmi, kas dotu iespēju piešķirt vērtību ieguvumiem, kas gūti ekoloģizējot elektrības un gāzes tīklus.

| 5.5. | Turklāt EESK atgādina, ka strauji pieaug elektrotīkliem paredzētās elektroenerģijas uzglabāšanas tirgus, un tam ir vērā ņemams potenciāls saimnieciskās darbības un darbvietu radīšanā – tādējādi vajadzētu rasties iespējai kompensēt darbvietu zudumu citās enerģijas tirgus jomās. Tīkla operatoru un enerģētikas uzņēmumu ieguldījumu perspektīvas pamato nepieciešamība integrēt arvien lielāku nepastāvīgo energoresursu daļu. Eiropā tirgus attīstības pamatā ir hidroakumulācijas elektrostaciju būvniecība, pašreizējo elektrostaciju atjaunošana un hidroelektrisko aizsprostu pārveidošana šāda veida elektrostacijās. Tāpēc nekavējoties ir jānovērš šķēršļi, kas mazina hidroakumulācijas elektrostaciju efektivitāti. Lai nodrošinātu šīs tehnoloģijas saimnieciskās un vides priekšrocības, ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai šādas elektrostacijas varētu būvēt un izmantot. |
| --- | --- |

5.5.

Turklāt EESK atgādina, ka strauji pieaug elektrotīkliem paredzētās elektroenerģijas uzglabāšanas tirgus, un tam ir vērā ņemams potenciāls saimnieciskās darbības un darbvietu radīšanā – tādējādi vajadzētu rasties iespējai kompensēt darbvietu zudumu citās enerģijas tirgus jomās. Tīkla operatoru un enerģētikas uzņēmumu ieguldījumu perspektīvas pamato nepieciešamība integrēt arvien lielāku nepastāvīgo energoresursu daļu. Eiropā tirgus attīstības pamatā ir hidroakumulācijas elektrostaciju būvniecība, pašreizējo elektrostaciju atjaunošana un hidroelektrisko aizsprostu pārveidošana šāda veida elektrostacijās. Tāpēc nekavējoties ir jānovērš šķēršļi, kas mazina hidroakumulācijas elektrostaciju efektivitāti. Lai nodrošinātu šīs tehnoloģijas saimnieciskās un vides priekšrocības, ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai šādas elektrostacijas varētu būvēt un izmantot.

6.   Pētniecības un izstrādes pastiprināšana

| 6.1. | EESK secina, ka līdz šim Savienība ir virzījusi savus izdevumus uz tehnoloģiju izplatīšanu, nevis uz pētniecību un izstrādi (Michel Derdevet2015. gada 23. februāra ziņojums “Énergie, l’Europe en réseaux”). Publiskie izdevumi pētniecības un izstrādes jomā Eiropā (visās nozarēs) faktiskā izteiksmē ir aptuveni tādā pašā līmenī kā 80. gados (turpretī ASV vai Japānā izdevumi ir pieauguši), lai arī atjaunojamie energoresursi attīstās pilnā sparā. SET plāns (energotehnoloģiju stratēģiskais plāns), kas ieviests 2007. gadā, nav piesaistījis pietiekamu finansējumu. Lielā spriedze, kas rodas Eiropas enerģētikas sistēmā gan integrējot atjaunojamos energoresursus, gan nodrošinot energoapgādes drošību un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, liecina, ka Eiropas mērogā ir jāatsāk sadarbība enerģētikas pētniecības un izstrādes jomā. Uzglabāšana ir viens no svarīgākajiem elementiem galvenajos viedtīklu projektos, kas uzsākti 2012. un 2013. gadā, kā arī būtiska pētniecības un izstrādes tēma, risinot energotīklu nākotnes problemātiku. |
| --- | --- |

6.1.

EESK secina, ka līdz šim Savienība ir virzījusi savus izdevumus uz tehnoloģiju izplatīšanu, nevis uz pētniecību un izstrādi (Michel Derdevet2015. gada 23. februāra ziņojums “Énergie, l’Europe en réseaux”). Publiskie izdevumi pētniecības un izstrādes jomā Eiropā (visās nozarēs) faktiskā izteiksmē ir aptuveni tādā pašā līmenī kā 80. gados (turpretī ASV vai Japānā izdevumi ir pieauguši), lai arī atjaunojamie energoresursi attīstās pilnā sparā. SET plāns (energotehnoloģiju stratēģiskais plāns), kas ieviests 2007. gadā, nav piesaistījis pietiekamu finansējumu. Lielā spriedze, kas rodas Eiropas enerģētikas sistēmā gan integrējot atjaunojamos energoresursus, gan nodrošinot energoapgādes drošību un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, liecina, ka Eiropas mērogā ir jāatsāk sadarbība enerģētikas pētniecības un izstrādes jomā. Uzglabāšana ir viens no svarīgākajiem elementiem galvenajos viedtīklu projektos, kas uzsākti 2012. un 2013. gadā, kā arī būtiska pētniecības un izstrādes tēma, risinot energotīklu nākotnes problemātiku.

| 6.2. | Enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas ir atšķirīgos tehnoloģiskās un rūpnieciskās attīstības posmos. EESK aicina pastiprināt pētniecības un izstrādes darbu un nodrošināt labāku sinerģiju Eiropas līmenī, jo īpaši ņemot vērā, ka vairums pētniecības un izstrādes projektu Eiropā un pasaulē ir saistīti ar līdzīgiem izaicinājumiem un iespējām. EESK vairākos atzinumos ir paudusi nožēlu, ka pētniecībā ieguldītais darbs neatbilst problēmu vērienīgumam, un ir aicinājusi stiprināt pētniecību Eiropas līmenī. Arī dalībvalstis ir jāmudina šajā darbā ieguldīt proporcionālus pūliņus. Savienībai pilnīgi noteikti ir strauji jāpastiprina koordinācija un ieguldījumi, ņemot vērā pētniecības un izstrādes izšķirošo nozīmi, lai novērstu atlikušos tehniskos šķēršļus un, izmantojot uzglabāšanas risinājumu industrializāciju, veiksmīgi samazinātu ieguldījumu izmaksas, kuras joprojām ir pārāk augstas. Tas arī ļaus labāk integrēt atjaunojamos energoresursus, samazināt enerģētikas pārkārtošanas izmaksas, ierobežot atsevišķu energoresursu ietekmi uz veselību, dos iespēju pilnveidot apmācību un nodarbinātību šajā jomā, garantēt enerģētikas sistēmas drošību, nodrošināt inovatīvu un starptautiskā līmenī konkurētspējīgu nozaru attīstību, kā arī uzlabot Eiropas ekonomikas konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.2.

Enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas ir atšķirīgos tehnoloģiskās un rūpnieciskās attīstības posmos. EESK aicina pastiprināt pētniecības un izstrādes darbu un nodrošināt labāku sinerģiju Eiropas līmenī, jo īpaši ņemot vērā, ka vairums pētniecības un izstrādes projektu Eiropā un pasaulē ir saistīti ar līdzīgiem izaicinājumiem un iespējām. EESK vairākos atzinumos ir paudusi nožēlu, ka pētniecībā ieguldītais darbs neatbilst problēmu vērienīgumam, un ir aicinājusi stiprināt pētniecību Eiropas līmenī. Arī dalībvalstis ir jāmudina šajā darbā ieguldīt proporcionālus pūliņus. Savienībai pilnīgi noteikti ir strauji jāpastiprina koordinācija un ieguldījumi, ņemot vērā pētniecības un izstrādes izšķirošo nozīmi, lai novērstu atlikušos tehniskos šķēršļus un, izmantojot uzglabāšanas risinājumu industrializāciju, veiksmīgi samazinātu ieguldījumu izmaksas, kuras joprojām ir pārāk augstas. Tas arī ļaus labāk integrēt atjaunojamos energoresursus, samazināt enerģētikas pārkārtošanas izmaksas, ierobežot atsevišķu energoresursu ietekmi uz veselību, dos iespēju pilnveidot apmācību un nodarbinātību šajā jomā, garantēt enerģētikas sistēmas drošību, nodrošināt inovatīvu un starptautiskā līmenī konkurētspējīgu nozaru attīstību, kā arī uzlabot Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Viedās pilsētas kā Eiropas jaunās rūpniecības politikas virzītājspēks”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/05)

| Ziņotāja: | Daniela RONDINELLI |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Daniela RONDINELLI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Viedās pilsētas kā Eiropas jaunās rūpniecības politikas virzītājspēks”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē), ar 149 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā pieaugošo urbanizāciju, ES un tās dalībvalstis uzskata pilsētas par “dinamiskākas un digitalizētas Eiropas laboratorijām”, kur izmēģināt pasākumus, kas spēj radīt izaugsmi, kā arī nodarbinātību un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā pieaugošo urbanizāciju, ES un tās dalībvalstis uzskata pilsētas par “dinamiskākas un digitalizētas Eiropas laboratorijām”, kur izmēģināt pasākumus, kas spēj radīt izaugsmi, kā arī nodarbinātību un sociālo attīstību.

| 1.2. | Pilsētu ilgtspēju sekmēs vieda saikne starp attīstītākām un inovatīvākām tehnoloģijām, integrētām platformām (ES, valstu un pašvaldību līmenī), mūsdienīgām infrastruktūrām, energoefektivitāti, atbilstoši iedzīvotāju un lietotāju vajadzībām pielāgotiem efektīvākiem pakalpojumiem, kā arī viedo elektroenerģijas tīklu, interneta un sensoru tehnoloģiju integrāciju. |
| --- | --- |

1.2.

Pilsētu ilgtspēju sekmēs vieda saikne starp attīstītākām un inovatīvākām tehnoloģijām, integrētām platformām (ES, valstu un pašvaldību līmenī), mūsdienīgām infrastruktūrām, energoefektivitāti, atbilstoši iedzīvotāju un lietotāju vajadzībām pielāgotiem efektīvākiem pakalpojumiem, kā arī viedo elektroenerģijas tīklu, interneta un sensoru tehnoloģiju integrāciju.

| 1.3. | Pilsētas kā progresīvu un plašā mērogā īstenotu inovāciju laboratorijas varētu sekmēt ES rūpniecisko un sociālekonomisko “atdzimšanu” un uzsākt īstu un patiesu rūpniecības, finanšu un sociālo revolūciju. |
| --- | --- |

1.3.

Pilsētas kā progresīvu un plašā mērogā īstenotu inovāciju laboratorijas varētu sekmēt ES rūpniecisko un sociālekonomisko “atdzimšanu” un uzsākt īstu un patiesu rūpniecības, finanšu un sociālo revolūciju.

| 1.4. | Tāpēc EESK uzskata, ka viedās pilsētas var dot impulsu, lai izstrādātu jaunu Eiropas rūpniecības politiku, kas spēj ietekmēt konkrētu ražošanas nozaru attīstību, plašā mērogā izvēršot digitālās ekonomikas priekšrocības. Piemēram, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Maroš Šefčovič, uzstājoties EESK 2015. gada 22. aprīļa plenārsesijā, norādīja, ka viedās pilsētas ir ES attīstības prioritāte, un uzsvēra pilsētu mēru entuziasmu attiecībā uz ieguldījumu nākotnes sabiedrības veidošanā. |
| --- | --- |

1.4.

Tāpēc EESK uzskata, ka viedās pilsētas var dot impulsu, lai izstrādātu jaunu Eiropas rūpniecības politiku, kas spēj ietekmēt konkrētu ražošanas nozaru attīstību, plašā mērogā izvēršot digitālās ekonomikas priekšrocības. Piemēram, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Maroš Šefčovič, uzstājoties EESK 2015. gada 22. aprīļa plenārsesijā, norādīja, ka viedās pilsētas ir ES attīstības prioritāte, un uzsvēra pilsētu mēru entuziasmu attiecībā uz ieguldījumu nākotnes sabiedrības veidošanā.

| 1.5. | Lai to panāktu, ir svarīgi vienoties par tādu attīstības modeli, kas ir modernāks un efektīvāks nekā līdzšinējie, kuriem ir raksturīga ļoti liela rīcības sadrumstalotība. Tāpēc EESK ierosina citām Eiropas iestādēm un valstu valdībām “vieduma” koncepciju saistīt ar ilgtspējīgas un integrētas attīstības modeli, kas piemērojams pilsētām, salām, teritorijām, rūpniecības rajoniem un kura pamatā ir “spēju veidošanas sešu pīlāru” saskaņotība un vienlaicīga integrācija:






  — | tehnoloģijas un instrumenti energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu integrēšanai, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Lai to panāktu, ir svarīgi vienoties par tādu attīstības modeli, kas ir modernāks un efektīvāks nekā līdzšinējie, kuriem ir raksturīga ļoti liela rīcības sadrumstalotība. Tāpēc EESK ierosina citām Eiropas iestādēm un valstu valdībām “vieduma” koncepciju saistīt ar ilgtspējīgas un integrētas attīstības modeli, kas piemērojams pilsētām, salām, teritorijām, rūpniecības rajoniem un kura pamatā ir “spēju veidošanas sešu pīlāru” saskaņotība un vienlaicīga integrācija:

—

tehnoloģijas un instrumenti energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu integrēšanai,

| — | tehnoloģisko platformu un savienojamības izplatīšana ar mērķi radīt jaunas digitālo pakalpojumu sistēmas, |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko platformu un savienojamības izplatīšana ar mērķi radīt jaunas digitālo pakalpojumu sistēmas,

| — | jauni digitālie pakalpojumi, kas ļauj uzlabot dzīves un darba kvalitāti iedzīvotājiem un uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

jauni digitālie pakalpojumi, kas ļauj uzlabot dzīves un darba kvalitāti iedzīvotājiem un uzņēmumiem,

| — | infrastruktūras pielāgošana un pilsētu pārveide, |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pielāgošana un pilsētu pārveide,

| — | izglītība un apmācība iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskajam sektoram digitālo prasmju jomā, |
| --- | --- |

—

izglītība un apmācība iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskajam sektoram digitālo prasmju jomā,

| — | ieguldījumu ekonomiskās un finansiālās ilgtspējas modelis. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu ekonomiskās un finansiālās ilgtspējas modelis.

| 1.6. | Visu minēto sešu pīlāru vienlaicīga esamība būtu jāuzskata par viedo pilsētu stratēģiskā projekta standartu un neatņemamu sastāvdaļu. Tikpat svarīgi ir šādu modeli izmantot tādas politikas kontekstā, kas nodrošina augstākus tīklu, datorsistēmu, lietojumprogrammu un ierīču drošības standartus, jo tie ir digitālo pakalpojumu ekosistēmu pamatā. |
| --- | --- |

1.6.

Visu minēto sešu pīlāru vienlaicīga esamība būtu jāuzskata par viedo pilsētu stratēģiskā projekta standartu un neatņemamu sastāvdaļu. Tikpat svarīgi ir šādu modeli izmantot tādas politikas kontekstā, kas nodrošina augstākus tīklu, datorsistēmu, lietojumprogrammu un ierīču drošības standartus, jo tie ir digitālo pakalpojumu ekosistēmu pamatā.

| 1.7. | EESK uzskata: lai šo priekšlikumu īstenotu konkrētos pasākumos, ir svarīgi ne tikai obligāti iesaistīt pilsonisko sabiedrību, bet arī saskaņot ES un dalībvalstu politikas pasākumus, paredzēt tiem pienācīgu publisko finansējumu un tos strukturāli sagatavot publiskā un privātā sektora partnerībām. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata: lai šo priekšlikumu īstenotu konkrētos pasākumos, ir svarīgi ne tikai obligāti iesaistīt pilsonisko sabiedrību, bet arī saskaņot ES un dalībvalstu politikas pasākumus, paredzēt tiem pienācīgu publisko finansējumu un tos strukturāli sagatavot publiskā un privātā sektora partnerībām.

| 1.8. | EESK norāda: lai pirmām kārtām ieviestu pilnībā ilgtspējīgus jauninājumus, kuru mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un labklājību, ir nepieciešams atbalstīt ieguldījumus viedās pilsētās, radot sinerģiju starp pastāvošajiem ES, valstu un reģionu publiskajiem līdzekļiem un izmantojot arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

1.8.

EESK norāda: lai pirmām kārtām ieviestu pilnībā ilgtspējīgus jauninājumus, kuru mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un labklājību, ir nepieciešams atbalstīt ieguldījumus viedās pilsētās, radot sinerģiju starp pastāvošajiem ES, valstu un reģionu publiskajiem līdzekļiem un izmantojot arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) sniegtās iespējas.

| 1.9. | EESK pauž cerību, ka šo procesu konkretizēšanai:






  — | Eiropas Komisija izveidos vienotu Eiropas zināšanu centru viedām pilsētām, iesaistot atbildīgos ģenerāldirektorātus, dalībvalstis, EESK un Reģionu komiteju, |
| --- | --- | --- |

1.9.

EESK pauž cerību, ka šo procesu konkretizēšanai:

—

Eiropas Komisija izveidos vienotu Eiropas zināšanu centru viedām pilsētām, iesaistot atbildīgos ģenerāldirektorātus, dalībvalstis, EESK un Reģionu komiteju,

| — | katrā dalībvalstī pēc tam vajadzētu izveidot vienotus kontaktpunktus, kuru uzdevums būtu sniegt viedajām pilsētām finansiālu un tehnisku atbalstu un kuri būtu strukturāli savienoti ar vienoto Eiropas zināšanu centru viedo pilsētu politikas un resursu jautājumos. Šādiem vienotajiem kontaktpunktiem būtu jārada iespējas veidot dialogu starp vietējiem publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, lai valstu un atsevišķu pilsētu līmenī tiktu atbalstītas aizstāvības padomdevēju grupas, ko veido pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri, |
| --- | --- |

—

katrā dalībvalstī pēc tam vajadzētu izveidot vienotus kontaktpunktus, kuru uzdevums būtu sniegt viedajām pilsētām finansiālu un tehnisku atbalstu un kuri būtu strukturāli savienoti ar vienoto Eiropas zināšanu centru viedo pilsētu politikas un resursu jautājumos. Šādiem vienotajiem kontaktpunktiem būtu jārada iespējas veidot dialogu starp vietējiem publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, lai valstu un atsevišķu pilsētu līmenī tiktu atbalstītas aizstāvības padomdevēju grupas, ko veido pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri,

| — | jaunais ESIF Eiropas investīciju konsultāciju centrs izveidos īpašu nodaļu attiecībā uz viedām pilsētām, |
| --- | --- |

—

jaunais ESIF Eiropas investīciju konsultāciju centrs izveidos īpašu nodaļu attiecībā uz viedām pilsētām,

| — | Eiropas Inovācijas partnerībā viedām pilsētām un pašvaldībām varēs piedalīties arī pilsoniskā sabiedrība un EESK. |
| --- | --- |

—

Eiropas Inovācijas partnerībā viedām pilsētām un pašvaldībām varēs piedalīties arī pilsoniskā sabiedrība un EESK.

| 1.10. | Ņemot vērā šos jaunos instrumentus, EESK uzskata, ka ir nepieciešams veicināt Eiropas projektu platformu, kas atbilst ESIF paredzētajiem nosacījumiem un sekmē dalībvalstu viedo pilsētu projektu izstrādi un integrāciju, un projektu finansēšanu veicina, publiskos un privātos resursus sasaistot ar ESIF ietvaros pieejamajām garantijām. |
| --- | --- |

1.10.

Ņemot vērā šos jaunos instrumentus, EESK uzskata, ka ir nepieciešams veicināt Eiropas projektu platformu, kas atbilst ESIF paredzētajiem nosacījumiem un sekmē dalībvalstu viedo pilsētu projektu izstrādi un integrāciju, un projektu finansēšanu veicina, publiskos un privātos resursus sasaistot ar ESIF ietvaros pieejamajām garantijām.

| 1.11. | EESK uzskata, ka ir svarīgi veicināt viedu pilsētu kopējo tirgu, tostarp izmantojot saskaņotu regulējumu, kas ietver:






  — | publiskā un privātā sektora partnerības instrumentu pārskatīšanu Eiropas līmenī ar mērķi tos padarīt pievilcīgākus uzņēmējiem un attiecināt arī uz pakalpojumiem, kam ir centrālā loma digitālajā ekonomikā, |
| --- | --- | --- |

1.11.

EESK uzskata, ka ir svarīgi veicināt viedu pilsētu kopējo tirgu, tostarp izmantojot saskaņotu regulējumu, kas ietver:

—

publiskā un privātā sektora partnerības instrumentu pārskatīšanu Eiropas līmenī ar mērķi tos padarīt pievilcīgākus uzņēmējiem un attiecināt arī uz pakalpojumiem, kam ir centrālā loma digitālajā ekonomikā,

| — | inovatīva iepirkuma un pirmskomercializācijas iepirkuma instrumentus, |
| --- | --- |

—

inovatīva iepirkuma un pirmskomercializācijas iepirkuma instrumentus,

| — | vienādus mehānismus, kas ļauj pilsētu pārvaldības iestādēm pārredzami izmantot finanšu resursus, kuri veidojas no ietaupījumiem un jaunajiem pakalpojumiem, kas radušies ar viedu pilsētu veicināšanas platformu palīdzību, un sekmēt to, ka šie finanšu resursi atkal tiek ieguldīti citos inovatīvos projektos. |
| --- | --- |

—

vienādus mehānismus, kas ļauj pilsētu pārvaldības iestādēm pārredzami izmantot finanšu resursus, kuri veidojas no ietaupījumiem un jaunajiem pakalpojumiem, kas radušies ar viedu pilsētu veicināšanas platformu palīdzību, un sekmēt to, ka šie finanšu resursi atkal tiek ieguldīti citos inovatīvos projektos.

| 1.12. | No EESK viedokļa raugoties, pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un līdzdalība, tāpat arī sociālo partneru apspriešanās ir svarīga ne tikai tādēļ, lai noteiktu stratēģiskos un idejiskos plānus saistībā ar viedo pilsētu ilgtspējīgas un integrētas attīstības modeli, bet arī tādēļ, lai nodrošinātu, ka šādi plāni sniedz ekonomisko un sociālo labumu iedzīvotājiem un garantē labākus dzīves un darba apstākļus. |
| --- | --- |

1.12.

No EESK viedokļa raugoties, pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un līdzdalība, tāpat arī sociālo partneru apspriešanās ir svarīga ne tikai tādēļ, lai noteiktu stratēģiskos un idejiskos plānus saistībā ar viedo pilsētu ilgtspējīgas un integrētas attīstības modeli, bet arī tādēļ, lai nodrošinātu, ka šādi plāni sniedz ekonomisko un sociālo labumu iedzīvotājiem un garantē labākus dzīves un darba apstākļus.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Pasaules un Eiropas (1) mērogā pieaugošā urbanizācija (saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķi Nr. 11 ANO īsteno projektu “Apvienotās viedās pilsētas”, lai visas pasaules pilsētas kļūtu ilgtspējīgas, iekļaujošas, aizsargātas pret katastrofām un drošas) ir aizvien vairāk saistīta ar viedo pilsētu izplatību (Eiropas Savienība – Reģionālā politika. “Rītdienas pilsētas”, 2011. gada oktobris), jo tieši tur būs koncentrētas lielākās daļas iedzīvotāju (72 % ES iedzīvotāju (359 miljoni) pašlaik dzīvo pilsētās, un līdz 2020. gadam tie būs 80 % (EK dati)) un uzņēmumu ekonomiskās, personiskās un sociālās intereses. Turklāt Eiropas apstākļos, ko citstarp raksturo mazāka lieluma pilsētu centru plaša izkliedētība, kā arī tas, ka rūpniecība tradicionāli ir piesaistīta uzņēmējdarbības ķēdēm un tīkliem, pāreja uz šo jauno modeli būtu jāplāno un jāveicina arī lielās teritorijās un apgabalos. |
| --- | --- |

2.1.

Pasaules un Eiropas (1) mērogā pieaugošā urbanizācija (saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķi Nr. 11 ANO īsteno projektu “Apvienotās viedās pilsētas”, lai visas pasaules pilsētas kļūtu ilgtspējīgas, iekļaujošas, aizsargātas pret katastrofām un drošas) ir aizvien vairāk saistīta ar viedo pilsētu izplatību (Eiropas Savienība – Reģionālā politika. “Rītdienas pilsētas”, 2011. gada oktobris), jo tieši tur būs koncentrētas lielākās daļas iedzīvotāju (72 % ES iedzīvotāju (359 miljoni) pašlaik dzīvo pilsētās, un līdz 2020. gadam tie būs 80 % (EK dati)) un uzņēmumu ekonomiskās, personiskās un sociālās intereses. Turklāt Eiropas apstākļos, ko citstarp raksturo mazāka lieluma pilsētu centru plaša izkliedētība, kā arī tas, ka rūpniecība tradicionāli ir piesaistīta uzņēmējdarbības ķēdēm un tīkliem, pāreja uz šo jauno modeli būtu jāplāno un jāveicina arī lielās teritorijās un apgabalos.

| 2.2. | Lielāku sapratni par šiem jautājumiem valsts un pašvaldību lēmumu pieņēmēji ir apliecinājuši, pastiprinot divpusējo partnerību starp Eiropas viedajām pilsētām un citu kontinentu pilsētām, kurām vēl ir jāattīstās ilgtspējas jomā. Šādu nolīgumu mērķis ir atkārtot gūto veiksmīgo pieredzi, proti, izmantot un izplatīt labo praksi. Piemēram, Ķīnas valdība ir izraudzījusi 12 pilsētas, kas parakstījušas sadarbības līgumus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) ar tām ES pilsētām, kuras tiek uzskatītas par vienām no viedākajām. Turklāt ir vērojams, ka saistībā ar viedu pilsētu attīstību parādās aizvien vairāk projektu un iniciatīvu, ko spontāni veicina valdības un/vai iedzīvotāji (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga), vai apvienības, organizācijas vai tīkli ES mērogā, piemēram, Eurocities (http://www.eurocities.eu) un Pilsētas mēru pakts (http://www.covenantofmayors.eu). |
| --- | --- |

2.2.

Lielāku sapratni par šiem jautājumiem valsts un pašvaldību lēmumu pieņēmēji ir apliecinājuši, pastiprinot divpusējo partnerību starp Eiropas viedajām pilsētām un citu kontinentu pilsētām, kurām vēl ir jāattīstās ilgtspējas jomā. Šādu nolīgumu mērķis ir atkārtot gūto veiksmīgo pieredzi, proti, izmantot un izplatīt labo praksi. Piemēram, Ķīnas valdība ir izraudzījusi 12 pilsētas, kas parakstījušas sadarbības līgumus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) ar tām ES pilsētām, kuras tiek uzskatītas par vienām no viedākajām. Turklāt ir vērojams, ka saistībā ar viedu pilsētu attīstību parādās aizvien vairāk projektu un iniciatīvu, ko spontāni veicina valdības un/vai iedzīvotāji (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga), vai apvienības, organizācijas vai tīkli ES mērogā, piemēram, Eurocities (http://www.eurocities.eu) un Pilsētas mēru pakts (http://www.covenantofmayors.eu).

| 2.3. | Stratēģija “Eiropa 2020” veicina viedas pilsētas visā Eiropā, izmantojot ieguldījumus IKT infrastruktūrā, cilvēkkapitāla izaugsmē, kā arī risinājumos, kuros ar jaunajām tehnoloģijām un digitalizāciju saistītas iespējas izmantotas, lai sasniegtu šādus mērķus: uzlabotu ilgtspēju un dzīves un darba kvalitāti iedzīvotājiem un uzņēmumiem, palielinātu pakalpojumu efektivitāti un pieejamību, samazinātu nabadzību, bezdarbu, sociālo atstumtību, piesārņojumu un kaitējumu videi. |
| --- | --- |

2.3.

Stratēģija “Eiropa 2020” veicina viedas pilsētas visā Eiropā, izmantojot ieguldījumus IKT infrastruktūrā, cilvēkkapitāla izaugsmē, kā arī risinājumos, kuros ar jaunajām tehnoloģijām un digitalizāciju saistītas iespējas izmantotas, lai sasniegtu šādus mērķus: uzlabotu ilgtspēju un dzīves un darba kvalitāti iedzīvotājiem un uzņēmumiem, palielinātu pakalpojumu efektivitāti un pieejamību, samazinātu nabadzību, bezdarbu, sociālo atstumtību, piesārņojumu un kaitējumu videi.

| 2.4. | Ar Venēcijas deklarāciju par digitālo Eiropu (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014) valstu valdības ir apstiprinājušas mērķi veicināt savu valstu ekonomikas pāreju uz digitālo vidi un norādījušas, ka tā var kļūt par stūrakmeni jaunam rūpniecības politikas modelim, kurā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas varētu būt svarīgs ieguldījums visu veidu preču un pakalpojumu ražošanā un tikpat nozīmīgas kā piekļuve finanšu instrumentiem un enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

2.4.

Ar Venēcijas deklarāciju par digitālo Eiropu (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014) valstu valdības ir apstiprinājušas mērķi veicināt savu valstu ekonomikas pāreju uz digitālo vidi un norādījušas, ka tā var kļūt par stūrakmeni jaunam rūpniecības politikas modelim, kurā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas varētu būt svarīgs ieguldījums visu veidu preču un pakalpojumu ražošanā un tikpat nozīmīgas kā piekļuve finanšu instrumentiem un enerģijas avotiem.

| 2.5. | Šajā sakarā dalībvalstis uzskata pilsētas par “dinamiskākas un digitalizētas Eiropas laboratorijām” un šo pārmaiņu potenciālo virzītājspēku. Viedās pilsētas Eiropas Savienībā ir izmēģinājumu poligoni, kas var radīt izaugsmi un nodarbinātību, jo tieši tur digitālās tehnoloģijas var apvienot ar inovatīvu infrastruktūru un jauniem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.5.

Šajā sakarā dalībvalstis uzskata pilsētas par “dinamiskākas un digitalizētas Eiropas laboratorijām” un šo pārmaiņu potenciālo virzītājspēku. Viedās pilsētas Eiropas Savienībā ir izmēģinājumu poligoni, kas var radīt izaugsmi un nodarbinātību, jo tieši tur digitālās tehnoloģijas var apvienot ar inovatīvu infrastruktūru un jauniem pakalpojumiem.

| 2.6. | Pilsētu pārveide par viedām pilsētām ietekmēs tehnoloģisko inovāciju, viedo transportu un energoefektivitāti, iedzīvotāju un darba ņēmēju dzīvi, kā arī uzņēmumu darbību, ņemot vērā daudzas pārmaiņas, kas saistītas, piemēram, ar tāldarbu, e-demokrātiju, lielāku pārredzamību, un sniegs iespēju aktīvākai dalībai lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

2.6.

Pilsētu pārveide par viedām pilsētām ietekmēs tehnoloģisko inovāciju, viedo transportu un energoefektivitāti, iedzīvotāju un darba ņēmēju dzīvi, kā arī uzņēmumu darbību, ņemot vērā daudzas pārmaiņas, kas saistītas, piemēram, ar tāldarbu, e-demokrātiju, lielāku pārredzamību, un sniegs iespēju aktīvākai dalībai lēmumu pieņemšanā.

| 2.7. | Konferencē “Viedās pilsētas – virzība uz Eiropas ekonomikas atlabšanu, izmantojot sabiedrības iesaistīšanu inovācijā” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), ko EESK rīkoja 2014. gada 10. novembrī, politikas veidotāji, pilsētu vadītāji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji apsprieda šādus jautājumus: kā viedās pilsētas padarīt par instrumentiem, ar ko virzīt jaunas rūpniecības politikas izstrādi Eiropā; kā tās var atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību; kādā veidā pilsoniskās sabiedrības dalībnieki var piedalīties stratēģiju izstrādē; kādi politikas instrumenti jāīsteno, lai visā ES teritorijā piesaistītu ieguldījumus viedām pilsētām. |
| --- | --- |

2.7.

Konferencē “Viedās pilsētas – virzība uz Eiropas ekonomikas atlabšanu, izmantojot sabiedrības iesaistīšanu inovācijā” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), ko EESK rīkoja 2014. gada 10. novembrī, politikas veidotāji, pilsētu vadītāji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji apsprieda šādus jautājumus: kā viedās pilsētas padarīt par instrumentiem, ar ko virzīt jaunas rūpniecības politikas izstrādi Eiropā; kā tās var atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību; kādā veidā pilsoniskās sabiedrības dalībnieki var piedalīties stratēģiju izstrādē; kādi politikas instrumenti jāīsteno, lai visā ES teritorijā piesaistītu ieguldījumus viedām pilsētām.

| 2.8. | EESK uzskata: lai viedās pilsētas varētu kļūt par impulsu Eiropas jaunās rūpniecības politikas (2) attīstībai, ir jāpievēršas trim turpmāk minētiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.8.

EESK uzskata: lai viedās pilsētas varētu kļūt par impulsu Eiropas jaunās rūpniecības politikas (2) attīstībai, ir jāpievēršas trim turpmāk minētiem pasākumiem.

| 2.8.1. | Jāizstrādā modernāks un efektīvāks viedo pilsētu attīstības modelis, lai pārvarētu pašreizējo sadrumstalotību un veicinātu vienotu redzējumu par projektiem, kas aptver ne tikai IKT integrāciju, mobilitāti un energoefektivitāti, bet ir daudz tālejošāki. Jāpievēršas it īpaši iniciatīvām, kas var izpausties dažādos veidos vietējā līmenī un ir balstītas uz centieniem panākt vienlaicīgu ietekmi uz IKP, izaugsmi, nodarbinātību, produktivitāti (kvantitatīvie ekonomiskie rādītāji), dzīves kvalitāti un cilvēku fizisko un garīgo labsajūtu (kvalitatīvie ekonomiskie rādītāji). |
| --- | --- |

2.8.1.

Jāizstrādā modernāks un efektīvāks viedo pilsētu attīstības modelis, lai pārvarētu pašreizējo sadrumstalotību un veicinātu vienotu redzējumu par projektiem, kas aptver ne tikai IKT integrāciju, mobilitāti un energoefektivitāti, bet ir daudz tālejošāki. Jāpievēršas it īpaši iniciatīvām, kas var izpausties dažādos veidos vietējā līmenī un ir balstītas uz centieniem panākt vienlaicīgu ietekmi uz IKP, izaugsmi, nodarbinātību, produktivitāti (kvantitatīvie ekonomiskie rādītāji), dzīves kvalitāti un cilvēku fizisko un garīgo labsajūtu (kvalitatīvie ekonomiskie rādītāji).

| 2.8.2. | Ieguldījumi viedās pilsētās jāatbalsta, pamatojoties uz publiskā un privātā sektora partnerības koncepciju, kurā izmantoti galvenokārt daudzie pieejamie ES fondi un kura rada sinerģiju ar ESIF sniegtajām iespējām (EK priekšlikums regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1291/2013 un (EK) Nr. 1316/2013, COM(2015) 10 final), lai ES līmenī pieņemtu attīstības modeli, ko raksturo spēja vienlaikus gūt atdevi sociālajā, vides, ražošanas un nodarbinātības jomā (EK prognozē, ka līdz 2018. gadam būs 2,8 milj. jaunu darbvietu (EESK konference Startup Europe2014. gada 10. novembrī)) un garantēt iespēju privātajiem līdzieguldītājiem atgūt savu kapitālu. |
| --- | --- |

2.8.2.

Ieguldījumi viedās pilsētās jāatbalsta, pamatojoties uz publiskā un privātā sektora partnerības koncepciju, kurā izmantoti galvenokārt daudzie pieejamie ES fondi un kura rada sinerģiju ar ESIF sniegtajām iespējām (EK priekšlikums regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1291/2013 un (EK) Nr. 1316/2013, COM(2015) 10 final), lai ES līmenī pieņemtu attīstības modeli, ko raksturo spēja vienlaikus gūt atdevi sociālajā, vides, ražošanas un nodarbinātības jomā (EK prognozē, ka līdz 2018. gadam būs 2,8 milj. jaunu darbvietu (EESK konference Startup Europe2014. gada 10. novembrī)) un garantēt iespēju privātajiem līdzieguldītājiem atgūt savu kapitālu.

| 2.8.3. | Jāpastiprina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalība un loma viedo pilsētu stratēģiskajā plānošanā, īstenošanā un turpmākajā uzraudzībā, jo tas ir svarīgi, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.8.3.

Jāpastiprina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalība un loma viedo pilsētu stratēģiskajā plānošanā, īstenošanā un turpmākajā uzraudzībā, jo tas ir svarīgi, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

3.   Ilgtspējīgs un integrēts modelis viedo pilsētu attīstībai digitālajā ekonomikā

| 3.1. | Eiropas Parlamenta pētījums (3) liecina, ka pašreizējās stratēģijas un iniciatīvas ir vērstas uz to, lai pilsētas padarītu viedākas vismaz vienā no šādiem aspektiem: pilsoņu līdzdalības pārvaldība, attiecības ar iedzīvotājiem, dzīves apstākļi, mobilitāte, ekonomika, vide. Tas faktiski nozīmē, ka viedas pilsētas projekts ir iedomājams arī tad, ja ir tikai viens no šiem parametriem. Pētījumā ir aplūkotas viedo pilsētu galveno komponentu trīs kategorijas: tehnoloģiskā, humānā, institucionālā. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Parlamenta pētījums (3) liecina, ka pašreizējās stratēģijas un iniciatīvas ir vērstas uz to, lai pilsētas padarītu viedākas vismaz vienā no šādiem aspektiem: pilsoņu līdzdalības pārvaldība, attiecības ar iedzīvotājiem, dzīves apstākļi, mobilitāte, ekonomika, vide. Tas faktiski nozīmē, ka viedas pilsētas projekts ir iedomājams arī tad, ja ir tikai viens no šiem parametriem. Pētījumā ir aplūkotas viedo pilsētu galveno komponentu trīs kategorijas: tehnoloģiskā, humānā, institucionālā.

| 3.2. | EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot tādu jaunu ilgtspējīgu, produktīvu un iekļaujošu viedas pilsētas modeli, kas nebūtu uzskatāms par “informācijas tehnoloģiju”, “vides uzlabošanas” vai “energoefektivitātes” projektu, bet par daļu no Eiropas jaunās rūpniecības politikas, kur izaugsme, kura rada nodarbinātību un sociālo attīstību, ir ieguvums no Eiropas tautsaimniecības digitālās pārveides. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot tādu jaunu ilgtspējīgu, produktīvu un iekļaujošu viedas pilsētas modeli, kas nebūtu uzskatāms par “informācijas tehnoloģiju”, “vides uzlabošanas” vai “energoefektivitātes” projektu, bet par daļu no Eiropas jaunās rūpniecības politikas, kur izaugsme, kura rada nodarbinātību un sociālo attīstību, ir ieguvums no Eiropas tautsaimniecības digitālās pārveides.

| 3.3. | Šā modeļa īstenošana ir saistīta ne tikai ar integrētāku redzējumu uz viediem pilsētu projektiem, bet arī uz šādiem aspektiem:






  — | mazāka dalībvalstu un Komisijas stratēģiju sadrumstalotība, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Šā modeļa īstenošana ir saistīta ne tikai ar integrētāku redzējumu uz viediem pilsētu projektiem, bet arī uz šādiem aspektiem:

—

mazāka dalībvalstu un Komisijas stratēģiju sadrumstalotība,

| — | standartizētākas un integrētākas darbības programmas, pamatelementi, kā arī ES un valstu finanšu instrumenti, kas paredzēti viedu pilsētu attīstībai, |
| --- | --- |

—

standartizētākas un integrētākas darbības programmas, pamatelementi, kā arī ES un valstu finanšu instrumenti, kas paredzēti viedu pilsētu attīstībai,

| — | tādu finanšu risinājumu izstrādāšana, kas spēj radīt privāto resursu sviras efektu, tostarp izmantojot publiskos resursus riska mazināšanai, |
| --- | --- |

—

tādu finanšu risinājumu izstrādāšana, kas spēj radīt privāto resursu sviras efektu, tostarp izmantojot publiskos resursus riska mazināšanai,

| — | stratēģiskā publiskā iepirkuma politikas noteikšana ar mērķi radīt preču un pakalpojumu kategorijas, kas var uzlabot efektivitāti no iedzīvotāju, publiskās pārvaldības iestāžu un uzņēmumu uztveres viedokļa, un palielināt teritorijas un/vai tīkla un/vai uzņēmējdarbības nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

stratēģiskā publiskā iepirkuma politikas noteikšana ar mērķi radīt preču un pakalpojumu kategorijas, kas var uzlabot efektivitāti no iedzīvotāju, publiskās pārvaldības iestāžu un uzņēmumu uztveres viedokļa, un palielināt teritorijas un/vai tīkla un/vai uzņēmējdarbības nozares konkurētspēju.

| 3.4. | Tāpēc, apzinoties, ka viedu stratēģiju var piemērot pilsētai, salai, reģionam, rūpniecības rajonam, EESK ierosina ES iestādēm un valstu valdībām noteikt viedo pilsētu attīstības modeli programmās, kurām raksturīga ir sešu spējas veidošanas pīlāru līdzāspastāvēšana un integrācija (Itālijā šāds modelis, ko izstrādāja apvienība Amerigo (Starptautisko Kultūras apmaiņas programmu absolventu asociācija) un ENAM (Amerikas absolventu asociāciju Eiropas tīkls), ir devis ierosmi Ekonomikas attīstības ministrijai definēt stratēģiju viedām pilsētām t. s. Juncker plāna kontekstā):






  — | tādu energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu integrēšanas tehnoloģiju un instrumentu pieejamība kā viedā elektroenerģijas infrastruktūra (smart grids), kas, iekļaujot ad hoc risinājumus un rīkus, spēj atbalstīt un sekmēt energotaupības plānus, veicināt piegādes avotu dažādošanu privātajā un publiskajā sektorā, kā arī kļūt par sakaru infrastruktūras daļu un veicināt brīvi pieejama IP signāla izplatību, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Tāpēc, apzinoties, ka viedu stratēģiju var piemērot pilsētai, salai, reģionam, rūpniecības rajonam, EESK ierosina ES iestādēm un valstu valdībām noteikt viedo pilsētu attīstības modeli programmās, kurām raksturīga ir sešu spējas veidošanas pīlāru līdzāspastāvēšana un integrācija (Itālijā šāds modelis, ko izstrādāja apvienība Amerigo (Starptautisko Kultūras apmaiņas programmu absolventu asociācija) un ENAM (Amerikas absolventu asociāciju Eiropas tīkls), ir devis ierosmi Ekonomikas attīstības ministrijai definēt stratēģiju viedām pilsētām t. s. Juncker plāna kontekstā):

—

tādu energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu integrēšanas tehnoloģiju un instrumentu pieejamība kā viedā elektroenerģijas infrastruktūra (smart grids), kas, iekļaujot ad hoc risinājumus un rīkus, spēj atbalstīt un sekmēt energotaupības plānus, veicināt piegādes avotu dažādošanu privātajā un publiskajā sektorā, kā arī kļūt par sakaru infrastruktūras daļu un veicināt brīvi pieejama IP signāla izplatību,

| — | tehnoloģisko un savienojamības platformu izplatīšana, kas ļauj radīt jaunas digitālo pakalpojumu sistēmas, izmantojot IKT un telesakaru infrastruktūras, kuras ļauj veikt šādus pasākumus: nodrošināt plašu savienojamību, tostarp izmantojot integrāciju ar viedajiem tīkliem; veicināt visu lietu internetu, kam pieslēgti sensori, ierīces, pakalpojumi; izmantot publiskos un privātos atklātos datus un pilsētu digitalizācijas programmas; vienlaikus garantēt risinājumu un rīku, kā arī privātuma neaizskaramības visaugstākos drošības standartus attiecībā uz iedzīvotāju, uzņēmumu un iestāžu informāciju, |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un savienojamības platformu izplatīšana, kas ļauj radīt jaunas digitālo pakalpojumu sistēmas, izmantojot IKT un telesakaru infrastruktūras, kuras ļauj veikt šādus pasākumus: nodrošināt plašu savienojamību, tostarp izmantojot integrāciju ar viedajiem tīkliem; veicināt visu lietu internetu, kam pieslēgti sensori, ierīces, pakalpojumi; izmantot publiskos un privātos atklātos datus un pilsētu digitalizācijas programmas; vienlaikus garantēt risinājumu un rīku, kā arī privātuma neaizskaramības visaugstākos drošības standartus attiecībā uz iedzīvotāju, uzņēmumu un iestāžu informāciju,

| — | jaunu digitālo pakalpojumu ekosistēmu attīstība ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un ražošanas procesus uzņēmumos, izmantojot savstarpēji integrētus viedus pakalpojumus un ierīces, kuru pamatā ir savienojamības platformas un viedie tīkli. Šīs digitālo pakalpojumu ekosistēmas, kas darbojas vairākās jomās (piemēram, mobilitāte, e-veselība, digitālais tūrisms, rūpniecība 4.0), varētu veicināt viedām pilsētām paredzētas rūpniecības rašanos vai nostiprināšanos Eiropā, jo īpaši tur, kur nozīmīgie tehnoloģiju nozares dalībnieki veicina to risinājumu paātrināšanu, kurus izstrādā un ražo mazāki dalībnieki, piemēram, jaundibināti uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

jaunu digitālo pakalpojumu ekosistēmu attīstība ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un ražošanas procesus uzņēmumos, izmantojot savstarpēji integrētus viedus pakalpojumus un ierīces, kuru pamatā ir savienojamības platformas un viedie tīkli. Šīs digitālo pakalpojumu ekosistēmas, kas darbojas vairākās jomās (piemēram, mobilitāte, e-veselība, digitālais tūrisms, rūpniecība 4.0), varētu veicināt viedām pilsētām paredzētas rūpniecības rašanos vai nostiprināšanos Eiropā, jo īpaši tur, kur nozīmīgie tehnoloģiju nozares dalībnieki veicina to risinājumu paātrināšanu, kurus izstrādā un ražo mazāki dalībnieki, piemēram, jaundibināti uzņēmumi,

| — | projekti, kas paredzēti, lai uzlabotu infrastruktūras un pilsētvides pārveidi, piemēram, pilsētas teritoriju funkciju pārprojektēšana, pielāgojot un pārveidojot publiskās ēkas un infrastruktūras atbilstoši ražošanas, vides un sociālajiem mērķiem tā, lai veicinātu ne tikai īpašuma ekonomiskās vērtības pieaugumu, bet arī lietošanas vērtību lietotāju uztverē, tai skaitā pateicoties efektīvu un saistītu tehnoloģiju un netieša publiskā iepirkuma mehānismu plašai izmantošanai, |
| --- | --- |

—

projekti, kas paredzēti, lai uzlabotu infrastruktūras un pilsētvides pārveidi, piemēram, pilsētas teritoriju funkciju pārprojektēšana, pielāgojot un pārveidojot publiskās ēkas un infrastruktūras atbilstoši ražošanas, vides un sociālajiem mērķiem tā, lai veicinātu ne tikai īpašuma ekonomiskās vērtības pieaugumu, bet arī lietošanas vērtību lietotāju uztverē, tai skaitā pateicoties efektīvu un saistītu tehnoloģiju un netieša publiskā iepirkuma mehānismu plašai izmantošanai,

| — | iedzīvotāju, uzņēmumu un publiskā sektora digitālo prasmju apgūšanas un uzlabošanas plāni, kas ļautu ieviestās inovācijas pilnībā izmantot pēc iespējas plašākam gala lietotāju lokam, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju, uzņēmumu un publiskā sektora digitālo prasmju apgūšanas un uzlabošanas plāni, kas ļautu ieviestās inovācijas pilnībā izmantot pēc iespējas plašākam gala lietotāju lokam,

| — | ieguldījumu ekonomiskās un finanšu ilgtspējas plāni, kuros skaidri noteikti pakalpojumu, infrastruktūras attīstības un efektivitātes pasākumu radītie ieņēmumi, kā arī ieguvumu sadalījums starp tīklu operatoriem, ieguldītājiem, viedāku risinājumu un iekārtu izstrādātājiem un lietotājiem, tāpat arī publiskā un privātā sektora finanšu instrumenti, kas ļauj īstenot šos atbalsta modeļus. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu ekonomiskās un finanšu ilgtspējas plāni, kuros skaidri noteikti pakalpojumu, infrastruktūras attīstības un efektivitātes pasākumu radītie ieņēmumi, kā arī ieguvumu sadalījums starp tīklu operatoriem, ieguldītājiem, viedāku risinājumu un iekārtu izstrādātājiem un lietotājiem, tāpat arī publiskā un privātā sektora finanšu instrumenti, kas ļauj īstenot šos atbalsta modeļus.

| 3.5. | Šo elementu līdzāspastāvēšana var maksimāli palielināt projektu ietekmi uz ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi, dzīves kvalitāti, pārvaldības iestāžu attiecību vienkāršošanu un energotaupību publiskajā un privātajā sektorā, kā arī veicināt konkurētspēju un zināšanu izplatību uzņēmējdarbības jomā. |
| --- | --- |

3.5.

Šo elementu līdzāspastāvēšana var maksimāli palielināt projektu ietekmi uz ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi, dzīves kvalitāti, pārvaldības iestāžu attiecību vienkāršošanu un energotaupību publiskajā un privātajā sektorā, kā arī veicināt konkurētspēju un zināšanu izplatību uzņēmējdarbības jomā.

| 3.6. | Šādas viedās pilsētas ļaus radīt augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus, labāku dzīves līmeni un uzņēmējdarbības apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jaunas darba iespējas, kas rodas, pateicoties inovatīvākām uzņēmējdarbības ekosistēmām, un labāku vides ilgtspēju. Šādus rezultātus var sasniegt ar mazākiem neatmaksājamā publiskā finansējuma līdzekļiem, izmantojot privātā finansējuma piesaisti un pakalpojumu sistēmu stratēģisko plānošanu, kas spēj radīt “jaunas ieņēmumu plūsmas” un tīklu izveidi starp lielajiem rūpniecības koncerniem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.6.

Šādas viedās pilsētas ļaus radīt augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus, labāku dzīves līmeni un uzņēmējdarbības apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jaunas darba iespējas, kas rodas, pateicoties inovatīvākām uzņēmējdarbības ekosistēmām, un labāku vides ilgtspēju. Šādus rezultātus var sasniegt ar mazākiem neatmaksājamā publiskā finansējuma līdzekļiem, izmantojot privātā finansējuma piesaisti un pakalpojumu sistēmu stratēģisko plānošanu, kas spēj radīt “jaunas ieņēmumu plūsmas” un tīklu izveidi starp lielajiem rūpniecības koncerniem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 3.7. | Ņemot vērā iepriekš minētās lielās iespējas, EESK uzskata, ka ir svarīgi izskatīt jautājumu par tīklu, datorsistēmu, lietojumprogrammu un ierīču drošību, jo tie ir digitālo pakalpojumu ekosistēmu pamatā. Pilsētu pārveide par viedām pilsētām nozīmē, ka ļoti jutīga informācija, kas ir pakalpojumu pamatā, ir jāvāc un jāapstrādā, ievērojot konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. |
| --- | --- |

3.7.

Ņemot vērā iepriekš minētās lielās iespējas, EESK uzskata, ka ir svarīgi izskatīt jautājumu par tīklu, datorsistēmu, lietojumprogrammu un ierīču drošību, jo tie ir digitālo pakalpojumu ekosistēmu pamatā. Pilsētu pārveide par viedām pilsētām nozīmē, ka ļoti jutīga informācija, kas ir pakalpojumu pamatā, ir jāvāc un jāapstrādā, ievērojot konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

| 3.8. | Turklāt ir svarīgi, lai Eiropas līmenī starp dalībvalstīm tiktu veicinātas diskusijas par drošības standartiem, kuriem jāsavieno izplatīti pakalpojumi un ierīces visu lietu internetā ar mērķi novērst iespēju, ka tos pārtrauc, sabojā vai pat novirza, tādējādi nodarot nopietnu kaitējumu cilvēkiem, sabiedrības veselībai, privātuma un saimnieciskās darbības aizsardzībai un galu galā arī visu viedo pilsētu īstenošanas iniciatīvu publiskajam tēlam. |
| --- | --- |

3.8.

Turklāt ir svarīgi, lai Eiropas līmenī starp dalībvalstīm tiktu veicinātas diskusijas par drošības standartiem, kuriem jāsavieno izplatīti pakalpojumi un ierīces visu lietu internetā ar mērķi novērst iespēju, ka tos pārtrauc, sabojā vai pat novirza, tādējādi nodarot nopietnu kaitējumu cilvēkiem, sabiedrības veselībai, privātuma un saimnieciskās darbības aizsardzībai un galu galā arī visu viedo pilsētu īstenošanas iniciatīvu publiskajam tēlam.

4.   Viedās pilsētas – instruments Eiropas rūpniecības politikas platformai

| 4.1. | Spējas veidošanas sešu pīlāru integrācija padarītu viedās pilsētas par ideālu instrumentu, kas ļautu sekmēt jaunus ieguldījumu veidus, kuri ir saistīti ar pozitīvu sociālo ietekmi ārējo faktoru ziņā, un rada rentabilitātes mehānismu, kas ieguldījumus padara pilnībā ilgtspējīgus no ekonomiskā un finansiālā viedokļa. |
| --- | --- |

4.1.

Spējas veidošanas sešu pīlāru integrācija padarītu viedās pilsētas par ideālu instrumentu, kas ļautu sekmēt jaunus ieguldījumu veidus, kuri ir saistīti ar pozitīvu sociālo ietekmi ārējo faktoru ziņā, un rada rentabilitātes mehānismu, kas ieguldījumus padara pilnībā ilgtspējīgus no ekonomiskā un finansiālā viedokļa.

| 4.2. | Eiropas investīciju plāns viedām pilsētām palielinātu iniciatīvu ietekmi, ja būs nodrošināti šādi trīs faktori: politika, kas veicina risinājumu mērogojamību, kura savukārt ir atkarīga no sastāvdaļu standartizācijas; viedu pilsētu vienotā tirgus veicināšana ar mērķi novērst pasākumu sadrumstalotību un daudzveidību dažādās dalībvalstīs, kā arī noteikt kopīgus risinājumus problēmām, kas parādās; vienotas finansiālās pieejas piemērošana. |
| --- | --- |

4.2.

Eiropas investīciju plāns viedām pilsētām palielinātu iniciatīvu ietekmi, ja būs nodrošināti šādi trīs faktori: politika, kas veicina risinājumu mērogojamību, kura savukārt ir atkarīga no sastāvdaļu standartizācijas; viedu pilsētu vienotā tirgus veicināšana ar mērķi novērst pasākumu sadrumstalotību un daudzveidību dažādās dalībvalstīs, kā arī noteikt kopīgus risinājumus problēmām, kas parādās; vienotas finansiālās pieejas piemērošana.

| 4.3. | Risinājumu mērogojamība, proti, iespēja paplašināt vai atkārtot esošos risinājumus, pašreiz ir galvenokārt saistīta ar eksperimentālām mikroinfrastruktūrām un viedas satiksmes sistēmām, kā arī ir atkarīga no nozīmīgāko tehnoloģiju pakalpojumu sniedzēju līdzdalības un sadarbības starp pilsētām. Citām eksperimentālām iniciatīvām, lai gan tās ir ļoti nozīmīgas piedāvāto risinājumu kvalitātes vai iedzīvotāju vai uzņēmumu pamatlīmeņa iesaistīšanas spējas ziņā, piemīt zināma specifika, kas ierobežo to pārnesamību. |
| --- | --- |

4.3.

Risinājumu mērogojamība, proti, iespēja paplašināt vai atkārtot esošos risinājumus, pašreiz ir galvenokārt saistīta ar eksperimentālām mikroinfrastruktūrām un viedas satiksmes sistēmām, kā arī ir atkarīga no nozīmīgāko tehnoloģiju pakalpojumu sniedzēju līdzdalības un sadarbības starp pilsētām. Citām eksperimentālām iniciatīvām, lai gan tās ir ļoti nozīmīgas piedāvāto risinājumu kvalitātes vai iedzīvotāju vai uzņēmumu pamatlīmeņa iesaistīšanas spējas ziņā, piemīt zināma specifika, kas ierobežo to pārnesamību.

| 4.4. | EESK uzskata, ka risinājumu mērogojamība Eiropas līmenī ir viens no galvenajiem elementiem, kas ļauj piesaistīt pienācīgu privāto ieguldījumu apjomu publisko ieguldījumu partnerību ietvaros un tādējādi panākt, ka viedajām pilsētām paredzēta politika radītu nodarbinātības, IKP, ražīguma un dzīves kvalitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka risinājumu mērogojamība Eiropas līmenī ir viens no galvenajiem elementiem, kas ļauj piesaistīt pienācīgu privāto ieguldījumu apjomu publisko ieguldījumu partnerību ietvaros un tādējādi panākt, ka viedajām pilsētām paredzēta politika radītu nodarbinātības, IKP, ražīguma un dzīves kvalitātes pieaugumu.

| 4.5. | Konkrēti runājot, EESK uzskats ir šāds:






  — | atzīstot, ka pilsētām ir plaša autonomija noteikt, kādi ir spēju veidošanas sešu pīlāru apakškomponenti, kas būtu optimāli pielāgoti vietējiem uzdevumiem un vajadzībām, viedo pilsētu projektos vajadzētu paredzēt, ka attiecīgie risinājumi būtu atkārtojami un mērogojami, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Konkrēti runājot, EESK uzskats ir šāds:

—

atzīstot, ka pilsētām ir plaša autonomija noteikt, kādi ir spēju veidošanas sešu pīlāru apakškomponenti, kas būtu optimāli pielāgoti vietējiem uzdevumiem un vajadzībām, viedo pilsētu projektos vajadzētu paredzēt, ka attiecīgie risinājumi būtu atkārtojami un mērogojami,

| — | šī atkārtojamība un mērogojamība būtu arī jāpanāk, veicinot savstarpējās izmantojamības ieviešanu tehniskajos standartos, spējas veidošanai paredzēto risinājumu apspriešanu un atvērtību, lai sekmētu maksimālu elastību vietējā līmenī, sniedzot iespēju atbalstīt tādu risinājumu izstrādāšanu, kam ir kolektīva un vispārēja vērtība, bet ir pielāgojami īpašām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

šī atkārtojamība un mērogojamība būtu arī jāpanāk, veicinot savstarpējās izmantojamības ieviešanu tehniskajos standartos, spējas veidošanai paredzēto risinājumu apspriešanu un atvērtību, lai sekmētu maksimālu elastību vietējā līmenī, sniedzot iespēju atbalstīt tādu risinājumu izstrādāšanu, kam ir kolektīva un vispārēja vērtība, bet ir pielāgojami īpašām vajadzībām,

| — | viedo ieguldījumu ekonomisko un finansiālo ilgtspēju varētu palielināt, atvieglojot lielajiem uzņēmumiem, MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, jo īpaši tiem, kas savienoti tīklā ar pirmajiem, iespēju ierosināt progresīvus risinājumus atbalsta programmām Eiropas teritorijā, |
| --- | --- |

—

viedo ieguldījumu ekonomisko un finansiālo ilgtspēju varētu palielināt, atvieglojot lielajiem uzņēmumiem, MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, jo īpaši tiem, kas savienoti tīklā ar pirmajiem, iespēju ierosināt progresīvus risinājumus atbalsta programmām Eiropas teritorijā,

| — | publisko un privāto kapitālu izmantošanas lietderību un efektivitāti varētu arī palielināt, atbalstot publiskā finansējuma piešķiršanu tiem projektu apakškomponentiem vai komponentiem, kuri lielā mērā vai pilnībā ir pakļauti tirgus nepilnību radītam riskam, un privātā finansējuma piešķiršanu tiem, kuru rentabilitāte ir pozitīva vai augsta, |
| --- | --- |

—

publisko un privāto kapitālu izmantošanas lietderību un efektivitāti varētu arī palielināt, atbalstot publiskā finansējuma piešķiršanu tiem projektu apakškomponentiem vai komponentiem, kuri lielā mērā vai pilnībā ir pakļauti tirgus nepilnību radītam riskam, un privātā finansējuma piešķiršanu tiem, kuru rentabilitāte ir pozitīva vai augsta,

| — | šā procesa efektivitāti no sociālekonomiskās ietekmes viedokļa varētu palielināt, izmantojot platformas sadarbībai starp pilsētām, ar mērķi atkārtot un izplatīt paraugpraksi. |
| --- | --- |

—

šā procesa efektivitāti no sociālekonomiskās ietekmes viedokļa varētu palielināt, izmantojot platformas sadarbībai starp pilsētām, ar mērķi atkārtot un izplatīt paraugpraksi.

| 4.6. | Šādu pasākumu apvienojums varētu sekmēt viedu pilsētu vienotā tirgus radīšanu, kas padarītu ES par pirmo pasaules mēroga platformu iepriekš minētā attīstības modeļa izmēģināšanai, radot būtisku ietekmi uz:






  — | investīciju apjomu, kas būtu pieejams lielajiem, vidējiem un mazajiem uzņēmumiem publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Šādu pasākumu apvienojums varētu sekmēt viedu pilsētu vienotā tirgus radīšanu, kas padarītu ES par pirmo pasaules mēroga platformu iepriekš minētā attīstības modeļa izmēģināšanai, radot būtisku ietekmi uz:

—

investīciju apjomu, kas būtu pieejams lielajiem, vidējiem un mazajiem uzņēmumiem publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros,

| — | jaunizveidotu uzņēmumu, inovatīvu uzņēmumu un pētniecības sistēmu integrāciju un veicināšanu stratēģiskajos projektos, kas varētu radīt būtisku papildu ietekmi tehnoloģiju, organizatorisko un sociālo modeļu, kā arī nodarbinātības aspektā, |
| --- | --- |

—

jaunizveidotu uzņēmumu, inovatīvu uzņēmumu un pētniecības sistēmu integrāciju un veicināšanu stratēģiskajos projektos, kas varētu radīt būtisku papildu ietekmi tehnoloģiju, organizatorisko un sociālo modeļu, kā arī nodarbinātības aspektā,

| — | izrietošo spēju piesaistīt privātos finanšu resursus, ko varētu piesaistīt ar saskaņotāku pasākumu kopumu Eiropas mērogā un atbilstoši izmantojot publiskos resursus sviras efekta radīšanai un riska ierobežošanai. |
| --- | --- |

—

izrietošo spēju piesaistīt privātos finanšu resursus, ko varētu piesaistīt ar saskaņotāku pasākumu kopumu Eiropas mērogā un atbilstoši izmantojot publiskos resursus sviras efekta radīšanai un riska ierobežošanai.

5.   Ieguldījumi un ekonomiskā un finansiālā ilgtspēja

| 5.1. | Nedz ES, nedz dalībvalstu līmenī nav īpaša fonda, kas paredzēts viedām pilsētām, taču pastāv dažādas iespējas piekļūt finansējumam, kurš saistīts ar konkrētām programmām (līdztekus atsevišķu dalībvalstu programmām, kuru pamatā ir apvienoti valsts resursi un struktūrfondi (ERAF, ESF, ELFLA), ir Eiropas fondi, kas var finansēt viedās pilsētas īpašus aspektus, piemēram, programma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, tādas programmas kā COSME, Urban, LIFE). Ņemot vērā to, ka pašreizējais tiesiskais regulējums neļauj paredzēt resursu koncentrēšanu vienā fondā, EESK uzskata, ka ir svarīgi palielināt koordināciju starp iesaistītajām iestādēm, veicināt arvien lielāku sinerģiju to īstenotajā politikā, skaidri noteikt un saskaņot saziņas kārtību starp iestādēm, pilsētām un publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

5.1.

Nedz ES, nedz dalībvalstu līmenī nav īpaša fonda, kas paredzēts viedām pilsētām, taču pastāv dažādas iespējas piekļūt finansējumam, kurš saistīts ar konkrētām programmām (līdztekus atsevišķu dalībvalstu programmām, kuru pamatā ir apvienoti valsts resursi un struktūrfondi (ERAF, ESF, ELFLA), ir Eiropas fondi, kas var finansēt viedās pilsētas īpašus aspektus, piemēram, programma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, tādas programmas kā COSME, Urban, LIFE). Ņemot vērā to, ka pašreizējais tiesiskais regulējums neļauj paredzēt resursu koncentrēšanu vienā fondā, EESK uzskata, ka ir svarīgi palielināt koordināciju starp iesaistītajām iestādēm, veicināt arvien lielāku sinerģiju to īstenotajā politikā, skaidri noteikt un saskaņot saziņas kārtību starp iestādēm, pilsētām un publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām.

| 5.2. | Ņemot vērā vajadzību noteikt integrētu darbību attīstības modeli, kas nav epizodisks, EESK uzskata, ka šo mērķi nevar pilnībā sasniegt kompetenču un resursu sadrumstalotības dēļ Eiropas Komisijā (seši ģenerāldirektorāti, kuri nodarbojas ar viedo pilsētu jautājumiem) un dalībvalstīs, kur ne vienmēr ir skaidrs pilnvaru un kompetenču sadalījums starp centrālo, reģionālo un vietējo pārvaldi. |
| --- | --- |

5.2.

Ņemot vērā vajadzību noteikt integrētu darbību attīstības modeli, kas nav epizodisks, EESK uzskata, ka šo mērķi nevar pilnībā sasniegt kompetenču un resursu sadrumstalotības dēļ Eiropas Komisijā (seši ģenerāldirektorāti, kuri nodarbojas ar viedo pilsētu jautājumiem) un dalībvalstīs, kur ne vienmēr ir skaidrs pilnvaru un kompetenču sadalījums starp centrālo, reģionālo un vietējo pārvaldi.

| 5.3. | Tādēļ EESK iesaka Komisijai izveidot Eiropas Vienotu informācijas centru par viedu pilsētu politiku un resursiem; šāda centra darbībā piedalītos ieinteresētie ģenerāldirektorāti, dalībvalstis, Reģionu komiteja un EESK, un tā uzdevumi būtu šādi:






  — | centralizēt politiku, tai skaitā arī lai samazinātu sadrumstalotību un birokrātiju, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Tādēļ EESK iesaka Komisijai izveidot Eiropas Vienotu informācijas centru par viedu pilsētu politiku un resursiem; šāda centra darbībā piedalītos ieinteresētie ģenerāldirektorāti, dalībvalstis, Reģionu komiteja un EESK, un tā uzdevumi būtu šādi:

—

centralizēt politiku, tai skaitā arī lai samazinātu sadrumstalotību un birokrātiju,

| — | nodrošināt politisko un administratīvo koordināciju starp ES, dalībvalstīm un pašvaldībām, lai īstenotu šo modeli un ar to saistītos politikas pasākumus, |
| --- | --- |

—

nodrošināt politisko un administratīvo koordināciju starp ES, dalībvalstīm un pašvaldībām, lai īstenotu šo modeli un ar to saistītos politikas pasākumus,

| — | sniegt saskaņotu informāciju iestādēm, kas vēlas plānot viedus pasākumus, nodrošinot arī lielāku pārredzamību attiecībā uz pieejamajiem finanšu resursiem un skaidru saikni starp finanšu resursiem un budžeta pozīcijām, |
| --- | --- |

—

sniegt saskaņotu informāciju iestādēm, kas vēlas plānot viedus pasākumus, nodrošinot arī lielāku pārredzamību attiecībā uz pieejamajiem finanšu resursiem un skaidru saikni starp finanšu resursiem un budžeta pozīcijām,

| — | sekmēt Eiropas partnerību izveidi starp valsts un privātiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

sekmēt Eiropas partnerību izveidi starp valsts un privātiem uzņēmumiem,

| — | veicināt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu, |
| --- | --- |

—

veicināt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu,

| — | uzlabot savstarpēju informācijas apmaiņu par paraugpraksi, |
| --- | --- |

—

uzlabot savstarpēju informācijas apmaiņu par paraugpraksi,

| — | veicināt viedo pilsētu integrēta un ilgtspējīga attīstības modeļa izplatību valstu līmenī. |
| --- | --- |

—

veicināt viedo pilsētu integrēta un ilgtspējīga attīstības modeļa izplatību valstu līmenī.

| 5.4. | Viedām pilsētām paredzētajam Eiropas Vienotajam informācijas centram vajadzētu darboties sinerģijā ar ESIF; šajā sakarā EESK atkārtoti uzsver (4), ka šim fondam būtu jāatbalsta stratēģiskas nozīmes infrastruktūras projekti, kas rada pievienoto vērtību ekonomiskajā un sociālajā ziņā un var palīdzēt sasniegt ES politikas mērķus (5), kuri vērsti uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu transporta, telekomunikāciju, digitālās infrastruktūras, enerģētikas, pilsētu un lauku attīstības, sociālās attīstības, vides un dabas resursu jomā. |
| --- | --- |

5.4.

Viedām pilsētām paredzētajam Eiropas Vienotajam informācijas centram vajadzētu darboties sinerģijā ar ESIF; šajā sakarā EESK atkārtoti uzsver (4), ka šim fondam būtu jāatbalsta stratēģiskas nozīmes infrastruktūras projekti, kas rada pievienoto vērtību ekonomiskajā un sociālajā ziņā un var palīdzēt sasniegt ES politikas mērķus (5), kuri vērsti uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu transporta, telekomunikāciju, digitālās infrastruktūras, enerģētikas, pilsētu un lauku attīstības, sociālās attīstības, vides un dabas resursu jomā.

| 5.5. | Šie projekti, kas ir būtiski, lai izveidotu viedās pilsētas, var stiprināt Eiropas zinātnisko un tehnisko pamatu un veicināt ieguvumus sabiedrībai, šajā nolūkā labāk izmantojot ar inovāciju, pētniecības un tehnoloģiju attīstību saistīto stratēģiju sniegto ekonomisko un rūpniecisko potenciālu. |
| --- | --- |

5.5.

Šie projekti, kas ir būtiski, lai izveidotu viedās pilsētas, var stiprināt Eiropas zinātnisko un tehnisko pamatu un veicināt ieguvumus sabiedrībai, šajā nolūkā labāk izmantojot ar inovāciju, pētniecības un tehnoloģiju attīstību saistīto stratēģiju sniegto ekonomisko un rūpniecisko potenciālu.

| 5.6. | Integrējot viedām pilsētām paredzēto Eiropas Vienoto informācijas centru un ESIF un ņemot vērā iespējas, ko minētais fonds sniedz projektu un finansējuma platformu izveidei ES, valstu un nozaru līmenī, EESK iesaka veidot Eiropas projektu platformu viedām pilsētām, lai veicinātu saskaņotu pieeju to finansēšanai, apvienojot pieejamos publiskos un iesaistāmos privātos resursus un izmantojot piemērotas publiskās riska samazināšanas formas. Šādai platformai būtu jāsekmē to projektu apzināšana, apkopošana un finansēšana, kas ir uzsākti vairākās dalībvalstīs un atbilst viedo pilsētu modelim, kuru EESK iesaka Eiropas Komisijai pieņemt. |
| --- | --- |

5.6.

Integrējot viedām pilsētām paredzēto Eiropas Vienoto informācijas centru un ESIF un ņemot vērā iespējas, ko minētais fonds sniedz projektu un finansējuma platformu izveidei ES, valstu un nozaru līmenī, EESK iesaka veidot Eiropas projektu platformu viedām pilsētām, lai veicinātu saskaņotu pieeju to finansēšanai, apvienojot pieejamos publiskos un iesaistāmos privātos resursus un izmantojot piemērotas publiskās riska samazināšanas formas. Šādai platformai būtu jāsekmē to projektu apzināšana, apkopošana un finansēšana, kas ir uzsākti vairākās dalībvalstīs un atbilst viedo pilsētu modelim, kuru EESK iesaka Eiropas Komisijai pieņemt.

| 5.7. | Lai veicinātu šāda veida projektus, EESK iesaka visās dalībvalstīs veidot “vienotus tehniskas un finansiālās piekļuves punktus viedām pilsētām” ar mērķi:






  — | uzturēt visaugstāko koordinācijas līmeni ar viedām pilsētām paredzēto Eiropas Vienoto informācijas centru, tādējādi nodrošinot politikas pamatnostādņu izplatīšanu valsts līmenī, |
| --- | --- | --- |

5.7.

Lai veicinātu šāda veida projektus, EESK iesaka visās dalībvalstīs veidot “vienotus tehniskas un finansiālās piekļuves punktus viedām pilsētām” ar mērķi:

—

uzturēt visaugstāko koordinācijas līmeni ar viedām pilsētām paredzēto Eiropas Vienoto informācijas centru, tādējādi nodrošinot politikas pamatnostādņu izplatīšanu valsts līmenī,

| — | ņemt vērā vietējās vajadzības attiecībā uz prasībām un projektiem, kas atbilst spēju veidošanas pīlāriem, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā vietējās vajadzības attiecībā uz prasībām un projektiem, kas atbilst spēju veidošanas pīlāriem,

| — | uzlabot neatmaksājama un/vai ar atvieglotiem noteikumiem piemērojama publiskā finansējuma resursu izmantošanu spēju veidošanas pīlāros iekļauto iniciatīvu finansēšanai, |
| --- | --- |

—

uzlabot neatmaksājama un/vai ar atvieglotiem noteikumiem piemērojama publiskā finansējuma resursu izmantošanu spēju veidošanas pīlāros iekļauto iniciatīvu finansēšanai,

| — | atbalstīt publiskā un privātā sektora partnerības un publiskā iepirkuma vispiemērotāko instrumentu strukturēšanu ar mērķi veicināt ātru, efektīvu un rezultatīvu mijiedarbību ar uzņēmējdarbības sistēmu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt publiskā un privātā sektora partnerības un publiskā iepirkuma vispiemērotāko instrumentu strukturēšanu ar mērķi veicināt ātru, efektīvu un rezultatīvu mijiedarbību ar uzņēmējdarbības sistēmu,

| — | izvēlēties finanšu sistēmas struktūru, kas būtu piemērotāka, lai nodrošinātu privātajiem ieguldītājiem pieejamo publisko resursu integrāciju ar ESIF sniegtajām papildu garantijām. |
| --- | --- |

—

izvēlēties finanšu sistēmas struktūru, kas būtu piemērotāka, lai nodrošinātu privātajiem ieguldītājiem pieejamo publisko resursu integrāciju ar ESIF sniegtajām papildu garantijām.

| 5.8. | EESK pauž cerību, ka jaunā Eiropas Investīciju konsultāciju centra (EIKC) izveidei līdzās ESIF būtu jāpalīdz dalībvalstīm veikt piemērotus pasākumus, lai atvieglotu projektu grafika izveidi un īstenotu visus nepieciešamos instrumentus, ar ko varētu finansēt īpašu projektu sadaļu, kura vērsta uz viedām pilsētām, nodrošinot atbilstošas prasmes un kompetences, lai garantētu, ka visas projektu dimensijas tiek ņemtas vērā. |
| --- | --- |

5.8.

EESK pauž cerību, ka jaunā Eiropas Investīciju konsultāciju centra (EIKC) izveidei līdzās ESIF būtu jāpalīdz dalībvalstīm veikt piemērotus pasākumus, lai atvieglotu projektu grafika izveidi un īstenotu visus nepieciešamos instrumentus, ar ko varētu finansēt īpašu projektu sadaļu, kura vērsta uz viedām pilsētām, nodrošinot atbilstošas prasmes un kompetences, lai garantētu, ka visas projektu dimensijas tiek ņemtas vērā.

6.   Sabiedriskās līdzdalības pasākumi, pilsoniskās sabiedrības loma un tiesiskā regulējuma pārskatīšana ar mērķi uzlabot politikas veidošanu

| 6.1. | EESK norāda, ka priekšnoteikumi viedu pilsētu integrētas attīstības modeļa pieņemšanai un īstenošanai ir ilgtermiņa redzējuma nostiprināšana iestāžu darbā un ieinteresēto personu (iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru) pilnīga iesaistīšana pārmaiņu procesā, kā arī ar viedu pilsētu attīstību saistīto procesu efektīva un inovatīva pārvaldība. |
| --- | --- |

6.1.

EESK norāda, ka priekšnoteikumi viedu pilsētu integrētas attīstības modeļa pieņemšanai un īstenošanai ir ilgtermiņa redzējuma nostiprināšana iestāžu darbā un ieinteresēto personu (iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru) pilnīga iesaistīšana pārmaiņu procesā, kā arī ar viedu pilsētu attīstību saistīto procesu efektīva un inovatīva pārvaldība.

| 6.2. | Eiropas, valstu un vietējās iestādes, kas iesaistītas uz viedu pilsētu veidošanu vērsto darbību stratēģiskās plānošanas procesā, tiek aicinātas attiecībā uz šīm programmām pieņemt ilgtermiņa stratēģisku redzējumu. Integrētas attīstības modeli varētu izmantot, lai panāktu līdzsvaru starp visu iesaistīto grupu vajadzībām, nodrošinot maksimālu iesaisti un saskaņojot to ar iniciatīvu ekonomisko un finansiālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

6.2.

Eiropas, valstu un vietējās iestādes, kas iesaistītas uz viedu pilsētu veidošanu vērsto darbību stratēģiskās plānošanas procesā, tiek aicinātas attiecībā uz šīm programmām pieņemt ilgtermiņa stratēģisku redzējumu. Integrētas attīstības modeli varētu izmantot, lai panāktu līdzsvaru starp visu iesaistīto grupu vajadzībām, nodrošinot maksimālu iesaisti un saskaņojot to ar iniciatīvu ekonomisko un finansiālo ilgtspēju.

| 6.3. | Pilsētas uzņemsies viedu “stratēģiskā plānotāja un uzraudzītāja” lomu, un to uzdevums būs auglīgā, strukturētā un pastāvīgā dialogā starp dažādiem uzņēmējdarbības, finanšu, rūpniecības un sociālās jomas, kā arī apvienību dalībniekiem īstenot plānotās iniciatīvas ar skaidri noteiktiem laika grafikiem un spēju pielāgoties pārmaiņām un attīstības norisēm. |
| --- | --- |

6.3.

Pilsētas uzņemsies viedu “stratēģiskā plānotāja un uzraudzītāja” lomu, un to uzdevums būs auglīgā, strukturētā un pastāvīgā dialogā starp dažādiem uzņēmējdarbības, finanšu, rūpniecības un sociālās jomas, kā arī apvienību dalībniekiem īstenot plānotās iniciatīvas ar skaidri noteiktiem laika grafikiem un spēju pielāgoties pārmaiņām un attīstības norisēm.

| 6.4. | Pilsētu attīstība virzībā uz viedu koncepciju ir iespējama tikai, balstoties uz pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību, kas ļauj pilnībā iesaistīt grupas, kuras pārstāv kolektīvās, individuālās vai vispārējās intereses gan vajadzību apzināšanas posmā, gan šo vajadzību pārvēršanā atbilstošās prasībās, gan to izpildei plānoto pasākumu efektivitātes uzraudzīšanā. Šāds sabiedriskās līdzdalības veids būtu jāveicina Eiropas, valstu un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

6.4.

Pilsētu attīstība virzībā uz viedu koncepciju ir iespējama tikai, balstoties uz pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību, kas ļauj pilnībā iesaistīt grupas, kuras pārstāv kolektīvās, individuālās vai vispārējās intereses gan vajadzību apzināšanas posmā, gan šo vajadzību pārvēršanā atbilstošās prasībās, gan to izpildei plānoto pasākumu efektivitātes uzraudzīšanā. Šāds sabiedriskās līdzdalības veids būtu jāveicina Eiropas, valstu un vietējā līmenī.

| 6.5. | Tādēļ EESK ierosina:






  — | iniciatīvu “Eiropas Inovācijas partnerība viedām pilsētām un pašvaldībām” (2013. gada 14. oktobrī to prezentēja augsta līmeņa grupa “Eiropas inovācijas partnerības viedām pilsētām un pašvaldībām” (http://ec.europa.eu/eip/smartcities/)) attiecināt ne tikai uz šobrīd jau pārstāvētiem mobilitātes, IKT un vides jautājumu risinājumu piedāvātājiem, bet arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem (tostarp arī EESK) un uz visiem dalībniekiem, kas darbojas jomās, kuras atbilst ierosinātā viedo pilsētu modeļa spējas veidošanas sešiem pīlāriem, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Tādēļ EESK ierosina:

—

iniciatīvu “Eiropas Inovācijas partnerība viedām pilsētām un pašvaldībām” (2013. gada 14. oktobrī to prezentēja augsta līmeņa grupa “Eiropas inovācijas partnerības viedām pilsētām un pašvaldībām” (http://ec.europa.eu/eip/smartcities/)) attiecināt ne tikai uz šobrīd jau pārstāvētiem mobilitātes, IKT un vides jautājumu risinājumu piedāvātājiem, bet arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem (tostarp arī EESK) un uz visiem dalībniekiem, kas darbojas jomās, kuras atbilst ierosinātā viedo pilsētu modeļa spējas veidošanas sešiem pīlāriem,

| — | katrai dalībvalstij veicināt jaunas atbalsta (advocacy) darbības, kas saistītas ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvību vajadzību apzināšanas, prasību noteikšanas un stratēģiju izstrādes posmā, izveidojot padomdevēju grupu gan “vienoto tehniski finansiālās piekļuves punktu viedām pilsētām” līmenī, gan atsevišķu pilsētu līmenī, |
| --- | --- |

—

katrai dalībvalstij veicināt jaunas atbalsta (advocacy) darbības, kas saistītas ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvību vajadzību apzināšanas, prasību noteikšanas un stratēģiju izstrādes posmā, izveidojot padomdevēju grupu gan “vienoto tehniski finansiālās piekļuves punktu viedām pilsētām” līmenī, gan atsevišķu pilsētu līmenī,

| — | īstenot tiesiskā regulējuma vienkāršošanu un integrāciju, izmantojot kopēju Eiropas tiesību aktu, vēlams direktīvas veidā, lai nodrošinātu:






  — | publiskā un privātā sektora partnerības instrumentu pārskatīšanu, kas ļautu tos padarīt pievilcīgākus uzņēmējdarbībai un paplašināt to darbības jomu uz pakalpojumiem, kam ir centrālā loma digitālajā ekonomikā, |
| --- | --- | --- |

—

īstenot tiesiskā regulējuma vienkāršošanu un integrāciju, izmantojot kopēju Eiropas tiesību aktu, vēlams direktīvas veidā, lai nodrošinātu:

—

publiskā un privātā sektora partnerības instrumentu pārskatīšanu, kas ļautu tos padarīt pievilcīgākus uzņēmējdarbībai un paplašināt to darbības jomu uz pakalpojumiem, kam ir centrālā loma digitālajā ekonomikā,

| — | publiskā iepirkuma un pirmskomercializācijas iepirkuma instrumentu uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma un pirmskomercializācijas iepirkuma instrumentu uzlabošanu,

| — | pilsētu pārvaldības iestādēm paredzētu vienotu mehānismu ieviešanu. Šie mehānismi ļauj pārredzami izmantot daļu no finanšu plūsmas, kas izriet no jaunajiem pakalpojumiem, kuri balstīti uz platformām viedo pilsētu veicināšanai, piemēram, saistībā ar publisko un privāto atklāto datu un atklāto pakalpojumu izmantošanu komercdarbībā, un sekmēt to radīto ietaupījumu un ar infrastruktūras attīstību un pakalpojumu sniegšanu saistīto ieņēmumu daļas reinvestēšanu, lai atbalstītu un paplašinātu viedos projektus. |
| --- | --- |

—

pilsētu pārvaldības iestādēm paredzētu vienotu mehānismu ieviešanu. Šie mehānismi ļauj pārredzami izmantot daļu no finanšu plūsmas, kas izriet no jaunajiem pakalpojumiem, kuri balstīti uz platformām viedo pilsētu veicināšanai, piemēram, saistībā ar publisko un privāto atklāto datu un atklāto pakalpojumu izmantošanu komercdarbībā, un sekmēt to radīto ietaupījumu un ar infrastruktūras attīstību un pakalpojumu sniegšanu saistīto ieņēmumu daļas reinvestēšanu, lai atbalstītu un paplašinātu viedos projektus.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisijas paziņojums par ES pilsētprogrammu (COM(2014) 490 final); atzinums ECO/369; EESK atzinums par tematu “ES pilsētprogramma” (OV C 291, 4.9.2015., 54. lpp.).

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (OV C 311, 12.9.2014., 47. lpp.), EESK atzinums par tematu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (OV C 327, 12.11.2013., 82. lpp.), EESK atzinums par tematu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (OV C 311, 12.9.2014., 15. lpp.).

2

(3)  Directorate General for Internal Policies. Mapping Smart Cities in the EU, 2014 http://www.smartcities.at/assets/Publikationen/Weitere-Publikationen-zum-Thema/mappingsmartcities.pdf

3

Directorate General for Internal Policies. Mapping Smart Cities in the EU, 2014

(4)  EESK atzinums par tematu “Investīciju plāns Eiropai” (OV C 268, 14.8.2015., 27. lpp.).

4

(5)  Eiropas Komisijas paziņojumi: par telesakaru vienoto tirgu (COM(2013) 634 final), par Eiropas enerģētikas savienību (COM(2014) 520 final, COM(2015) 80 final un COM(2015) 82 final), par vienoto transporta tirgu (COM(2014) 22 final).

5

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “TTIP un tās ietekme uz MVU”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/06)

| Ziņotāja: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Ziņotājs: | Panagiotis GKOFAS |

Ziņotāja:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Ziņotājs:

Panagiotis GKOFAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 11. decembrī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“TTIP un tās ietekme uz MVU”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 11. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2. jūlija sēdē), ar 187 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu nozīmīgumu Eiropas ekonomikā, EESK uzskata, ka ir vajadzīgs precīzs ietekmes novērtējums par to, kā, ņemot vēra pašreizējos sarunu parametrus, TTIP pēc spēkā stāšanās varētu ietekmēt Eiropas MVU katrā nozarē un dalībvalstī, īpaši nodarbinātības un profesionālās ētikas jomā. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu nozīmīgumu Eiropas ekonomikā, EESK uzskata, ka ir vajadzīgs precīzs ietekmes novērtējums par to, kā, ņemot vēra pašreizējos sarunu parametrus, TTIP pēc spēkā stāšanās varētu ietekmēt Eiropas MVU katrā nozarē un dalībvalstī, īpaši nodarbinātības un profesionālās ētikas jomā.

| 1.2. | Abi Tirdzniecības ĢD veiktie pētījumi par MVU – viens par eksportējošo MVU problēmām un iespējām kopumā (1) un otrs, jaunāks (2015. gada aprīlis), kas konkrēti attiecas uz MVU un transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (2) – neapšaubāmi ir noderīgi, taču tajos nav izskatīti visi aspekti. Tajos ir norādīta virkne problēmu saistībā ar MVU internacionalizāciju un šķēršļiem, ar ko MVU saskaras tirdzniecības un regulējuma jomā, taču nav dots precīzs, pamatots un detalizēts vērtējums sadalījumā pa nozarēm un dalībvalstīm par TTIP iespējamo ietekmi uz eksportējošiem un neeksportējošiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti dažādās vērtību ķēdēs. |
| --- | --- |

1.2.

Abi Tirdzniecības ĢD veiktie pētījumi par MVU – viens par eksportējošo MVU problēmām un iespējām kopumā (1) un otrs, jaunāks (2015. gada aprīlis), kas konkrēti attiecas uz MVU un transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (2) – neapšaubāmi ir noderīgi, taču tajos nav izskatīti visi aspekti. Tajos ir norādīta virkne problēmu saistībā ar MVU internacionalizāciju un šķēršļiem, ar ko MVU saskaras tirdzniecības un regulējuma jomā, taču nav dots precīzs, pamatots un detalizēts vērtējums sadalījumā pa nozarēm un dalībvalstīm par TTIP iespējamo ietekmi uz eksportējošiem un neeksportējošiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti dažādās vērtību ķēdēs.

| 1.3. | Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt jaunu ietekmes novērtējumu par MVU, ļoti maziem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un brīvajām profesijām neatkarīgi no tā, vai tie darbojas eksporta nozarē vai ne, lai izvērtētu integrēta transatlantiskā tirgus izveides potenciālo ietekmi uz minēto uzņēmumu darbības jomām (lauksaimniecība, lauksaimniecības pārtikas ražošana, tūrisms, amatniecība, viesnīcu un restorānu darbība, rūpniecība, pakalpojumi u. c.). Svarīgi ir spēt laikus prognozēt, kā vairāk integrēta transatlantiskā tirgus atvēršana ietekmēs minētos uzņēmumus. Vai ar TTIP spēkā stāšanos būs jāmaina to uzņēmējdarbības modelis, ražošanas metodes, regulējums, pakalpojumu sniegšana vai stratēģijas saistībā ar ieguldījumiem un nodarbinātību jaunajā konkurences telpā? |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt jaunu ietekmes novērtējumu par MVU, ļoti maziem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un brīvajām profesijām neatkarīgi no tā, vai tie darbojas eksporta nozarē vai ne, lai izvērtētu integrēta transatlantiskā tirgus izveides potenciālo ietekmi uz minēto uzņēmumu darbības jomām (lauksaimniecība, lauksaimniecības pārtikas ražošana, tūrisms, amatniecība, viesnīcu un restorānu darbība, rūpniecība, pakalpojumi u. c.). Svarīgi ir spēt laikus prognozēt, kā vairāk integrēta transatlantiskā tirgus atvēršana ietekmēs minētos uzņēmumus. Vai ar TTIP spēkā stāšanos būs jāmaina to uzņēmējdarbības modelis, ražošanas metodes, regulējums, pakalpojumu sniegšana vai stratēģijas saistībā ar ieguldījumiem un nodarbinātību jaunajā konkurences telpā?

| 1.4. | EESK vēlas izmantot iespēju, ko sniedz sarunas ar ASV, lai nodrošinātu labāku MVU atbalsta politikas pārraudzību abos Atlantijas okeāna krastos, piemērojot uz faktiem balstītu pieeju (piemēram, veicot salīdzinošu novērtējumu par publisko iepirkumu un MVU, finansējuma un kapitāla tirgu pieejamības nosacījumiem, katastrofu pārvarēšanu, prasībām/informāciju par piekļuvi tirgiem un mazās uzņēmējdarbības standartiem (Small Business Standards)). Šāda salīdzināšana neapšaubāmi ļaus noteikt jaunus piemērotus pasākumus MVU atbalstam, lai stiprinātu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu praksē. Par šo tematu Komiteja patlaban izstrādā atzinumu (INT/755), kas ir turpinājums iepriekšējiem atzinumiem par šo pašu tematu. Komiteja uzskata, ka šis ir piemērots brīdis, lai Eiropas iestādes ņemtu vērā Eiropas un valstu MVU organizāciju aicinājumu padarīt Mazās uzņēmējdarbības aktu juridiski saistošu un ciešāk koordinēt rūpniecības un tirdzniecības politiku. Tāpat ir nepieciešams “SMEs envoys” tīklu pārveidot par efektīvāku īstu MVU atbalsta politikas koordinēšanas, uzraudzības un īstenošanas iestādi iekšējā tirgū, kura atbalsta MVU jaunās vajadzības un meklē atbilstīgus risinājumus. |
| --- | --- |

1.4.

EESK vēlas izmantot iespēju, ko sniedz sarunas ar ASV, lai nodrošinātu labāku MVU atbalsta politikas pārraudzību abos Atlantijas okeāna krastos, piemērojot uz faktiem balstītu pieeju (piemēram, veicot salīdzinošu novērtējumu par publisko iepirkumu un MVU, finansējuma un kapitāla tirgu pieejamības nosacījumiem, katastrofu pārvarēšanu, prasībām/informāciju par piekļuvi tirgiem un mazās uzņēmējdarbības standartiem (Small Business Standards)). Šāda salīdzināšana neapšaubāmi ļaus noteikt jaunus piemērotus pasākumus MVU atbalstam, lai stiprinātu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu praksē. Par šo tematu Komiteja patlaban izstrādā atzinumu (INT/755), kas ir turpinājums iepriekšējiem atzinumiem par šo pašu tematu. Komiteja uzskata, ka šis ir piemērots brīdis, lai Eiropas iestādes ņemtu vērā Eiropas un valstu MVU organizāciju aicinājumu padarīt Mazās uzņēmējdarbības aktu juridiski saistošu un ciešāk koordinēt rūpniecības un tirdzniecības politiku. Tāpat ir nepieciešams “SMEs envoys” tīklu pārveidot par efektīvāku īstu MVU atbalsta politikas koordinēšanas, uzraudzības un īstenošanas iestādi iekšējā tirgū, kura atbalsta MVU jaunās vajadzības un meklē atbilstīgus risinājumus.

| 1.4.1. | MVU kategorija Eiropas Savienībā ir ļoti neviendabīga, un tajā ir liels īpatsvars ļoti mazu uzņēmumu ar mazāk nekā deviņiem darbiniekiem. Turklāt arī MVU iedalījums pēc to lieluma dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Tas pats attiecas uz reglamentētām un nereglamentētām brīvajām profesijām. Ņemot vērā mikrouzņēmumu lielo skaitu tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības jomā, EESK iesaka Eiropas Komisijai, saskaņojot ar ieinteresētāko dalībvalstu iestādēm (tostarp publiskā/privātā sektora pētniecības institūtiem un universitātēm), vietējā līmenī organizēt sabiedrības izpratnes un informēšanas kampaņas, kā arī mācību seminārus ar mērķi panākt labāku izpratni par TTIP dažādajām sadaļām un iekļautajām nozarēm, kā arī ar to saistītajām iespējām un jautājumiem, kam jāpievērš sevišķa uzmanība. |
| --- | --- |

1.4.1.

MVU kategorija Eiropas Savienībā ir ļoti neviendabīga, un tajā ir liels īpatsvars ļoti mazu uzņēmumu ar mazāk nekā deviņiem darbiniekiem. Turklāt arī MVU iedalījums pēc to lieluma dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Tas pats attiecas uz reglamentētām un nereglamentētām brīvajām profesijām. Ņemot vērā mikrouzņēmumu lielo skaitu tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības jomā, EESK iesaka Eiropas Komisijai, saskaņojot ar ieinteresētāko dalībvalstu iestādēm (tostarp publiskā/privātā sektora pētniecības institūtiem un universitātēm), vietējā līmenī organizēt sabiedrības izpratnes un informēšanas kampaņas, kā arī mācību seminārus ar mērķi panākt labāku izpratni par TTIP dažādajām sadaļām un iekļautajām nozarēm, kā arī ar to saistītajām iespējām un jautājumiem, kam jāpievērš sevišķa uzmanība.

| 1.4.2. | Brīvās profesijas – gan reglamentētās, gan nereglamentētās – visā ES veido sensitīvu pakalpojumu sistēmu tās klientu un vietējās sabiedrības interesēs, un tām ir ierādīta īpaša loma. |
| --- | --- |

1.4.2.

Brīvās profesijas – gan reglamentētās, gan nereglamentētās – visā ES veido sensitīvu pakalpojumu sistēmu tās klientu un vietējās sabiedrības interesēs, un tām ir ierādīta īpaša loma.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē, ka minētajās sarunās īpaša sadaļa ir veltīta MVU, taču vēlas uzlabot tās saturu, tāpēc atzinuma daļā “Īpašas piezīmes” izklāstīti attiecīgi priekšlikumi. Pašreizējo Eiropas Komisijas ierosināto saturu vajadzētu papildināt vairākos aspektos, piemēram, saistībā ar MVU pārstāvības kārtību topošajā MVU komitejā un tās uzdevumiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē, ka minētajās sarunās īpaša sadaļa ir veltīta MVU, taču vēlas uzlabot tās saturu, tāpēc atzinuma daļā “Īpašas piezīmes” izklāstīti attiecīgi priekšlikumi. Pašreizējo Eiropas Komisijas ierosināto saturu vajadzētu papildināt vairākos aspektos, piemēram, saistībā ar MVU pārstāvības kārtību topošajā MVU komitejā un tās uzdevumiem.

EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un citas kompetentās iestādes ieviest “MVU sadaļu” kā pastāvīgu sadaļu pašreizējās un turpmākajās tirdzniecības sarunās, kurās ES MVU intereses tiks ņemtas vērā, lai izmantotu potenciālos ieguvumus dažādos reģionos un tirgos.

Tas kopā ar tirdzniecības politikā piemēroto principu “vispirms domāt par mazākajiem” nodrošinās, ka MVU varētu un tiem vajadzētu gūt labumu un būt galvenajiem dalībniekiem globalizācijas procesā.

| 1.6. | EESK pieprasa Eiropas Komisijas pārstāvim MVU jautājumos, lai sarunu procesā būtu pārstāvēti mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, kā arī brīvās profesijas, un tiem būtu piešķirta vismaz viena vieta konsultatīvajā grupā (TTIP Advisory Board), lai novērstu informācijas trūkumu, garantētu nepieciešamās daudznozaru speciālās zināšanas un ievērotu pamatnoteikumus par vispārējas nozīmes informācijas/datu pārredzamību. Komiteja iesaka arī noteikt atbalsta pasākumus MVU ekonomiskajām, profesionālajām un nozaru organizācijām, kuras sniedz palīdzību un konsultācijas MVU un mikrouzņēmumiem sadarbībā ar ieinteresētajām zinātniskajām un pētniecības organizācijām, kā arī finansēšanas pasākumus, ja nepieciešams. EESK aicina savstarpēji atzīt kvalifikāciju un sertifikāciju visos publiskās pārvaldes līmeņos un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visos publiskā iepirkuma līmeņos (tostarp federālajās pavalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās). |
| --- | --- |

1.6.

EESK pieprasa Eiropas Komisijas pārstāvim MVU jautājumos, lai sarunu procesā būtu pārstāvēti mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, kā arī brīvās profesijas, un tiem būtu piešķirta vismaz viena vieta konsultatīvajā grupā (TTIP Advisory Board), lai novērstu informācijas trūkumu, garantētu nepieciešamās daudznozaru speciālās zināšanas un ievērotu pamatnoteikumus par vispārējas nozīmes informācijas/datu pārredzamību. Komiteja iesaka arī noteikt atbalsta pasākumus MVU ekonomiskajām, profesionālajām un nozaru organizācijām, kuras sniedz palīdzību un konsultācijas MVU un mikrouzņēmumiem sadarbībā ar ieinteresētajām zinātniskajām un pētniecības organizācijām, kā arī finansēšanas pasākumus, ja nepieciešams. EESK aicina savstarpēji atzīt kvalifikāciju un sertifikāciju visos publiskās pārvaldes līmeņos un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visos publiskā iepirkuma līmeņos (tostarp federālajās pavalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās).

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1.   
  MVU nozīme abos Atlantijas okeāna krastos

Lai arī Eiropā un Amerikā ir atšķirīgas MVU definīcijas, tieši MVU nodrošina lielāko daļu ekonomiskās darbības, pievienotās vērtības un darba vietu Atlantijas okeāna abos krastos. Tas nozīmē, ka pievienotās vērtības un saiknes radīšanas aspektā transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības (TTIP) lielāko ietekmi uz ekonomiku radīs MVU un to spēja izmantot iespējas apgūt jaunus tirgus un pielāgoties jaunajai situācijai. Vairāki pētījumi liecina, ka MVU, kas izvērš darbību starptautiskā līmenī, stimulē inovāciju, tiem ir straujāka izaugsme, un tie rada vairāk un labāk apmaksātu darba vietu.

2.1.1.   MVU – faktiski bieži vien ļoti mazi uzņēmumi – Eiropas Savienībā

Eiropas Savienībā mazs vai vidējs uzņēmums ir tāds uzņēmums, kurā nodarbināto skaits nepārsniedz 250 un kura apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus. Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem Eiropas Savienībā ir vairāk nekā 20 miljoni MVU, kas ir 98 % no visiem uzņēmumiem un kuros nodarbināti 67 % ekonomiski aktīvo iedzīvotāju, un nodrošina 58 % no bruto pievienotās vērtības. No 2002. līdz 2010. gadam MVU Eiropas Savienībā radīja 85 % no visām jaunajām darba vietām.

Saskaņā ar Eiropas Komisijas jaunāko ziņojumu Eiropas MVU nodrošina 28 % no kopējā tiešā eksporta uz ASV, un tas liecina par iespējamo izaugsmes potenciālu. No 7 90  000 Eiropas uzņēmumiem, kas eksportē uz trešām valstīm, 6 19  000 ir MVU, to skaitā 3 53  000 ļoti mazi uzņēmumi ar mazāk nekā 9 darbiniekiem, un tas pierāda, ka to lielums neliedz tiem eksportēt (3).

Savukārt to Eiropas MVU skaits, kuri pašlaik eksportē uz ASV, ir relatīvi neliels: atbilstoši iepriekš minētajam ziņojumam 1 50  000 MVU, no tiem 65  000 ir uzņēmumi ar mazāk nekā 9 darbiniekiem. Šī proporcija – mazāk nekā 1 % no vairāk nekā 20 miljoniem Eiropas MVU – šķiet ļoti maza. Dažās valstīs (piemēram, Itālijā) ir liels skaits MVU un ļoti mazu uzņēmumu, kas tirgojas ASV tirgos. Bet Eurostat datos ir ņemts vērā tikai tiešais, bet ne netiešais eksports, kaut gan daudzi MVU un ļoti mazi uzņēmumi, kas darbojas kā apakšuzņēmēji vai izveidojuši tiešus kontaktus uzņēmumu starpā (B to B), ražo starpproduktus vai sniedz starppakalpojumus, ko pēc tam saliek kopā eksportam uz ASV. Šo nelielo skaitu izskaidro arī tas, ka daudzi Eiropas MVU un ļoti mazi uzņēmumi ir saistīti ar vietējo ekonomiku (faktiskās klātbūtnes ekonomiku) un nav ieinteresēti eksportēt vai ieguldīt ārvalstīs. Tomēr uzņēmumu skaitu, kas varētu eksportēt vai jau eksportē uz citām trešām valstīm, noteikti var būtiski palielināt.

2.1.2.   Mazie un vidējie uzņēmumi ASV – labāk strukturēti uzņēmumi

Amerikas Savienotajās Valstīs MVU ir uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 500 darbinieku, taču dažās nozarēs – mazāk nekā 1  000 vai pat 1  500 darbinieku (4). Šie uzņēmumi, kas var būt vairākas reizes lielāki nekā to līdzinieki Eiropas Savienībā, veido ASV ekonomikas pamatu. ASV ir 28 miljoni MVU, proti, 99 % no visiem uzņēmumiem; tajos nodarbināti vairāk nekā 50 % privātā sektora darba ņēmēju un radīti 65 % no visām jaunajām darba vietām privātajā sektorā.

2.2.   
  TTIP nozīme mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

| 2.2.1. | To lieluma dēļ mazos un vidējos uzņēmumus bieži vien nesamērīgi apgrūtina augstie muitas tarifi un reglamentējošas prasības transatlantiskās tirdzniecības jomā, jo MVU vajag vairāk resursu un speciālo zināšanu nekā lielajiem uzņēmumiem, lai pārvarētu tirdzniecības šķēršļus, ņemot vērā nelielo tirdzniecības apjomu un vērtību. Tāpēc transatlantiskajā nolīgumā paredzētie ar tarifiem saistītie un ar tarifiem nesaistītie liberalizācijas pasākumi tiem būs izdevīgi. Atzinumā par tematu “Transatlantiskās tirdzniecības attiecības un EESK viedoklis par pastiprinātu sadarbību un iespējamo ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumu” EESK jau ir apzinājusi iespējas un jautājumus, kam jāpievērš uzmanība visās sarunu jomās (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

To lieluma dēļ mazos un vidējos uzņēmumus bieži vien nesamērīgi apgrūtina augstie muitas tarifi un reglamentējošas prasības transatlantiskās tirdzniecības jomā, jo MVU vajag vairāk resursu un speciālo zināšanu nekā lielajiem uzņēmumiem, lai pārvarētu tirdzniecības šķēršļus, ņemot vērā nelielo tirdzniecības apjomu un vērtību. Tāpēc transatlantiskajā nolīgumā paredzētie ar tarifiem saistītie un ar tarifiem nesaistītie liberalizācijas pasākumi tiem būs izdevīgi. Atzinumā par tematu “Transatlantiskās tirdzniecības attiecības un EESK viedoklis par pastiprinātu sadarbību un iespējamo ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumu” EESK jau ir apzinājusi iespējas un jautājumus, kam jāpievērš uzmanība visās sarunu jomās (5).

| 2.2.2. | Viens no lielākajiem ieguvumiem, ko MVU var sagaidīt no TTIP, ir saistīts ar rezultātiem regulatīvās sadarbības jomā, kas ļautu saskaņot un tuvināt atsevišķus noteikumus, kā arī savstarpēji atzīt pārbaudes un sertifikāciju. Tomēr EESK šajā saistībā vēlas atgādināt, ka abas puses ir stingri apņēmušās neizmantot TTIP, lai pazeminātu esošos tehniskos standartus. Tādēļ ļoti noderīgi būtu analizēt pievienoto vērtību, kas gūta no Eiropas Small Business Standard (SBS) apvienības pieredzes, ko atbalstīja Eiropas Komisija sadarbībā ar nozīmīgākajām MVU pārstāvības organizācijām. Regulatīvajai sadarbībai jābūt pārredzamai un jāievēro dalībvalstu un Eiropas Savienības regulējuma autonomija, vienlaikus saglabājot iespēju lemt par pasākumiem, ko tās uzskata par atbilstīgiem veselības, patērētāju tiesību, darba ņēmēju un vides aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

2.2.2.

Viens no lielākajiem ieguvumiem, ko MVU var sagaidīt no TTIP, ir saistīts ar rezultātiem regulatīvās sadarbības jomā, kas ļautu saskaņot un tuvināt atsevišķus noteikumus, kā arī savstarpēji atzīt pārbaudes un sertifikāciju. Tomēr EESK šajā saistībā vēlas atgādināt, ka abas puses ir stingri apņēmušās neizmantot TTIP, lai pazeminātu esošos tehniskos standartus. Tādēļ ļoti noderīgi būtu analizēt pievienoto vērtību, kas gūta no Eiropas Small Business Standard (SBS) apvienības pieredzes, ko atbalstīja Eiropas Komisija sadarbībā ar nozīmīgākajām MVU pārstāvības organizācijām. Regulatīvajai sadarbībai jābūt pārredzamai un jāievēro dalībvalstu un Eiropas Savienības regulējuma autonomija, vienlaikus saglabājot iespēju lemt par pasākumiem, ko tās uzskata par atbilstīgiem veselības, patērētāju tiesību, darba ņēmēju un vides aizsardzības jomā.

2.3.   
  MVU darbības izvēršana starptautiskā līmenī

Atbilstoši PTO ieskatiem MVU darbības izvēršanu starptautiskā līmenī var iedalīt četros posmos:

| — | tiešs eksports uz citu valsti, |
| --- | --- |

—

tiešs eksports uz citu valsti,

| — | eksports ar neatkarīgu ārvalstu speciālistu palīdzību, |
| --- | --- |

—

eksports ar neatkarīgu ārvalstu speciālistu palīdzību,

| — | meitasuzņēmumu izveide ārvalstīs, |
| --- | --- |

—

meitasuzņēmumu izveide ārvalstīs,

| — | infrastruktūras izveide ārvalstīs, lai ražotu un pārdotu eksporta valstī. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras izveide ārvalstīs, lai ražotu un pārdotu eksporta valstī.

Katrā posmā MVU ir vajadzīga papildu informācija, spēja ievērot administratīvās prasības, kā arī cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, jo pirms preču un/vai pakalpojumu eksporta uzsākšanas MVU ir labi jāpārzina attiecīgā tirgus noteikumi. Pēc tam tiem jābūt spējīgiem izstrādāt stratēģiju ilgākam laikposmam, lai sāktu darbību eksporta valstī un galarezultātā pilnībā tajā integrētos, pateicoties vietējiem uzņēmumiem, kuros saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem ir nodarbināti vietējie cilvēkresursi. Protams, digitālā ekonomika varētu MVU palīdzēt ātrāk sākt darbību starptautiskā līmenī. E-komercijas straujā izaugsme mazajiem uzņēmumiem piedāvā plašākas tirgus iespējas, it īpaši patēriņa preču nozarē (uzņēmuma tirdzniecība ar patērētāju jeb “B to C”), un attiecībā uz brīvajām profesijām arī uzņēmumu savstarpējo kontaktu jeb “B to B” sektorā.

Eiropas Komisijas veiktā analīze liecina arī, ka pastāv saikne starp uzņēmuma lielumu un eksporta apjomu. MVU veido 81 % no eksportējošiem uzņēmumiem, bet tikai 34 % no eksporta apjoma (6), taču atsevišķās tirgus nišās pasaulē šī daļa var pārsniegt 50 %.

2.4.   
  MVU internacionalizācijas pakāpe ASV un ES

Dažos avotos norādīts, ka Eiropas MVU internacionalizācijas pakāpe ir augstāka nekā ASV MVU. Tas galvenokārt izskaidrojams ar Eiropas MVU iesaistīšanos Eiropas iekšējā tirgū un to, ka tirgus izveide vēl nebūt nav pabeigta, jo tas ir pirmais posms ceļā uz internacionalizāciju un, pilnveidojot zināšanas par ārvalstu tirgiem, tas palīdz MVU meklēt uzņēmējdarbības iespējas ārpus ES. Lielums, šķiet, nav šķērslis: dažās dalībvalstīs 90 % no eksportējošajiem uzņēmumiem ir MVU, un dažas nozares, piemēram, mode, lauksaimniecības pārtikas produkti, mašīnbūve vai mēbeļu rūpniecība, ir īpaši orientētas uz eksportu.

Lai arī statistikas datu par šo tematu nav daudz un dažkārt tos ir grūti analizēt atšķirīgo izmantoto metožu un ne vienmēr salīdzināmo datu dēļ, Eiropas Komisijas uzdevumā veiktie pētījumi (7) liecina, ka 42 % MVU ir iesaistījušies kādā starptautiskā uzņēmējdarbībā.

Uzņēmuma internacionalizācija bieži vien saistīta ar šādiem faktoriem:

| — | eksporta intensitāte uzņēmuma darbības jomā, |
| --- | --- |

—

eksporta intensitāte uzņēmuma darbības jomā,

| — | iekšējā tirgus lielums. |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgus lielums.

Eiropas MVU internacionalizācijas pakāpe ir augstāka tādās nozarēs kā vairumtirdzniecība, kalnrūpniecība, ražošana, pētniecība un mehānisko transportlīdzekļu pārdošana, un relatīvi zema tādās nozarēs kā juridiskie pakalpojumi, būvniecība, plānošanas un izstrādes pakalpojumi, kā arī veselības aprūpes pakalpojumi, kas pēc būtības ir vairāk atkarīgi no tuvuma klientam vai pacientam (8).

ASV veiktais pētījums par šo jautājumu (9) liecina, ka MVU veido aptuveni 30 % no reģistrētā ASV preču eksporta, un to galvenie eksporta tirgi ir Kanāda un Meksika, t. i., Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīguma (NAFTA) partnervalstis. MVU galvenās preču eksporta kategorijas ir iekārtas, elektroierīces un ķīmiskie produkti. Par ASV mazo un vidējo uzņēmumu pakalpojumu eksportu ir diezgan maz datu, bet tiek lēsts, ka ievērojamu ASV eksporta daļu šajā jomā veido profesionālie pakalpojumi.

2.5.   
  Pašreizējā MVU loma transatlantiskajā tirdzniecības un investīciju apritē

Divpusējai transatlantiskajai tirdzniecībai ir raksturīgs tas, ka liela daļa tirdzniecības notiek starp daudznacionāliem uzņēmumiem. Tas nozīmē, ka lielākā daļa šīs īpašās divpusējās tirdzniecības ir preču un pakalpojumu plūsma grupas iekšienē, kā arī licenču un intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecība un kapitāla plūsma starp mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem.

Komisijas pētījumā par MVU un TTIP norādīts, ka 2012. gadā MVU nodrošināja 28 % no ES eksporta apjoma. Minētais skaitlis ir mazāks par vidējo MVU eksporta apjomu uz visiem tirgiem ārpus ES, kas ir 32 %. Šis skaitlis jāskata arī saistībā ar MVU proporciju uz ASV eksportējošo uzņēmumu vidū, t. i., 88 % – daudz lielāks īpatsvars nekā to MVU, kas eksportē ārpus ES, vidējais rādītājs, t. i., 78 %. Minētie skaitļi apstiprina pieņēmumu, ka lielu daļu eksporta apjoma veido tirdzniecība grupas iekšienē, un tādējādi kļūst skaidrs, kāds potenciāls var būt transatlantiskam nolīgumam, lai stimulētu Eiropas MVU eksportu un investīcijas. Tomēr jānorāda, ka šajā statistikā nav ņemts vērā to Eiropas MVU netiešais eksports, kuri piedalās uz ASV eksportēto kompleksu galaproduktu ražošanā, būdami apakšuzņēmēji un pusfabrikātu ražotāji. Dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības attiecībā uz eksportējošo MVU skaitu un eksporta apjomu.

Nav precīzu datu par ASV MVU, kas eksportē uz ES, un šā eksporta apjomu. Tomēr MVU Amerikas Savienotajās Valstīs veido 33 % no ASV eksporta (10), un šis skaitlis ir ļoti līdzīgs analogam rādītājam Eiropas Savienībā.

2.6.   
  Lielākie šķēršļi, ar ko saskaras MVU

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem to lieluma dēļ parasti ir grūtāk iekļūt ārvalstu tirgos, segt papildu izmaksas, kas saistītas ar preču tirdzniecību mazos apjomos, un pielāgoties vietējam regulējumam. Saskaņā ar Uzņēmējdarbības, MVU un ESAO vietējās attīstības centra direktora Sergio Arzeni teikto, “izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu, MVU varētu būt 10–30 reižu lielākas nekā lielajiem uzņēmumiem” (11).

Rezumējot var teikt, ka internacionalizācijas procesā MVU saskaras ar problēmām, kas saistītas ar to lielumu un ierobežotajiem resursiem un kas tiem jāatrisina vēl pirms konkrētu tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu pārvarēšanas, proti:

| — | šķēršļi piekļuvē eksporta finansējumam, |
| --- | --- |

—

šķēršļi piekļuvē eksporta finansējumam,

| — | atjauninātas informācijas un datu par prasībām attiecībā uz precēm/pakalpojumiem trūkums, |
| --- | --- |

—

atjauninātas informācijas un datu par prasībām attiecībā uz precēm/pakalpojumiem trūkums,

| — | nepietiekamas zināšanas par tirgu, kurā tie vēlas pārdot savas preces vai pakalpojumus (tirgus izpēte), |
| --- | --- |

—

nepietiekamas zināšanas par tirgu, kurā tie vēlas pārdot savas preces vai pakalpojumus (tirgus izpēte),

| — | grūtības atrast potenciālos klientus un sazināties ar tiem, |
| --- | --- |

—

grūtības atrast potenciālos klientus un sazināties ar tiem,

| — | darbinieki, kas nav atbilstoši apmācīti, lai vadītu uzņēmuma starptautisku attīstību un veidotu kontaktus ar investoriem vai importētājiem, |
| --- | --- |

—

darbinieki, kas nav atbilstoši apmācīti, lai vadītu uzņēmuma starptautisku attīstību un veidotu kontaktus ar investoriem vai importētājiem,

| — | nepietiekami stimuli un atbalsts no publiskajām iestādēm, kā arī publiskās atbalsta politikas birokrātija, |
| --- | --- |

—

nepietiekami stimuli un atbalsts no publiskajām iestādēm, kā arī publiskās atbalsta politikas birokrātija,

| — | kultūras un valodas barjera, |
| --- | --- |

—

kultūras un valodas barjera,

| — | atšķirīgs regulējums, dažādas pielāgošanas un atzīšanas sistēmas attiecībā uz kvalifikāciju un atļaujām veikt uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

—

atšķirīgs regulējums, dažādas pielāgošanas un atzīšanas sistēmas attiecībā uz kvalifikāciju un atļaujām veikt uzņēmējdarbību.

Ņemot vērā minētos trūkumus, primārā MVU vajadzība būtu pielāgoti atbalsta un konsultāciju pakalpojumi (personalizēts atbalsts jeb coaching, konsultācijas jeb mentoring, u. c.), ko parasti sniedz šo uzņēmumu profesionālās un nozaru organizācijas.

Tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļus, ar ko Eiropas uzņēmumi saskaras ASV, ir samērā grūti klasificēt pēc nozīmes, jo uzņēmumi bieži apraksta radušos šķēršļus, taču ne vienmēr ierindo tos noteiktā kategorijā. Turklāt ir atšķirības arī starp šķietamajiem šķēršļiem, ko saskata neeksportējošie uzņēmumi, un šķēršļiem, ar ko reāli saskaras eksportējošie uzņēmumi. Tomēr, pamatojoties uz dažādiem līdz šim veiktajiem pētījumiem un apsekojumiem (12), galvenos šķēršļus var raksturot šādi:

| — | ļoti atšķirīgs atbildības apjoms un apdrošināšanas iespējas par tirgum atbilstošām izmaksām, |
| --- | --- |

—

ļoti atšķirīgs atbildības apjoms un apdrošināšanas iespējas par tirgum atbilstošām izmaksām,

| — | eksporta izmaksas (muitas nodokli neskaitot), kas saistītas ar transporta izmaksām, muitas formalitāšu ilgums un sarežģītība, nepieciešamība pēc sava muitas aģenta vai tā pakalpojumu apmaksas, un, it īpaši ASV, apdrošināšana, lai nosegtu iespējamās civiltiesiskās atbildības prasības, |
| --- | --- |

—

eksporta izmaksas (muitas nodokli neskaitot), kas saistītas ar transporta izmaksām, muitas formalitāšu ilgums un sarežģītība, nepieciešamība pēc sava muitas aģenta vai tā pakalpojumu apmaksas, un, it īpaši ASV, apdrošināšana, lai nosegtu iespējamās civiltiesiskās atbildības prasības,

| — | grūtības piekļūt eksporta kredītam, |
| --- | --- |

—

grūtības piekļūt eksporta kredītam,

| — | nodokļi un muitas nodevas, kas dažās nozarēs, piemēram, tabakas, tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē, joprojām ir liels šķērslis, |
| --- | --- |

—

nodokļi un muitas nodevas, kas dažās nozarēs, piemēram, tabakas, tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē, joprojām ir liels šķērslis,

| — | noteikumu par izcelsmi sarežģītība un izcelsmes sertifikāta izmaksas, |
| --- | --- |

—

noteikumu par izcelsmi sarežģītība un izcelsmes sertifikāta izmaksas,

| — | dažādu tehnisko, sanitāro un fitosanitāro noteikumu ievērošana, kā arī ar šiem noteikumiem saistītā sertifikācija un pārbaudes, |
| --- | --- |

—

dažādu tehnisko, sanitāro un fitosanitāro noteikumu ievērošana, kā arī ar šiem noteikumiem saistītā sertifikācija un pārbaudes,

| — | tikai dažās ASV pavalstīs spēkā esoši tehniskie un sanitārie noteikumi vai noteikumi, kas pavalstīs atšķiras, |
| --- | --- |

—

tikai dažās ASV pavalstīs spēkā esoši tehniskie un sanitārie noteikumi vai noteikumi, kas pavalstīs atšķiras,

| — | atšķirīgas kvalifikācijas prasības un darbības ierobežojumi atsevišķās pavalstīs un vietējos rajonos, |
| --- | --- |

—

atšķirīgas kvalifikācijas prasības un darbības ierobežojumi atsevišķās pavalstīs un vietējos rajonos,

| — | intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, it īpaši cilmes vietas nosaukumu un dažādu noteikumu par preču zīmēm un patentiem neievērošana, |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, it īpaši cilmes vietas nosaukumu un dažādu noteikumu par preču zīmēm un patentiem neievērošana,

| — | izmaksas par tiesisko aizsardzību un tirgus uzraudzību tiem Eiropas uzņēmumiem, kas ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu īpašnieki, |
| --- | --- |

—

izmaksas par tiesisko aizsardzību un tirgus uzraudzību tiem Eiropas uzņēmumiem, kas ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu īpašnieki,

| — | publiskā iepirkuma ierobežojumi saskaņā ar “Buy American Act” un tā regulārajiem grozījumiem, kuru mērķis ir paplašināt tā darbības jomu, |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma ierobežojumi saskaņā ar “Buy American Act” un tā regulārajiem grozījumiem, kuru mērķis ir paplašināt tā darbības jomu,

| — | sarežģītās procedūras ASV vīzas, uzturēšanās atļaujas, darba atļaujas saņemšanai un darbības uzsākšanai, |
| --- | --- |

—

sarežģītās procedūras ASV vīzas, uzturēšanās atļaujas, darba atļaujas saņemšanai un darbības uzsākšanai,

| — | federālā vai federālo valstu līmenī pastāvošie ierobežojumi vai nepieciešamās licences attiecībā uz dažiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

—

federālā vai federālo valstu līmenī pastāvošie ierobežojumi vai nepieciešamās licences attiecībā uz dažiem pakalpojumu sniedzējiem.

Ar šiem šķēršļiem saskaras ne tikai MVU, taču to ietekme uz MVU ir lielāka un atturošāka. TTIP ietvaros lielākajai daļai no tiem būs veltītas īpašas sadaļas, kuras vienādi attieksies uz visiem uzņēmumiem. Tādējādi Transatlantiskajā tirdzniecības un ieguldījumu partnerībā paredzētā MVU sadaļa būs ļoti ierobežota: veicināt visu MVU iesaisti transatlantiskajā tirdzniecībā, nodrošinot attiecīgu informāciju un veidojot ciešu sadarbību starp publiskajām iestādēm, kas ir atbildīgas par MVU.

2.7.   
  Vajadzības MVU atbalsta jomā

| 2.7.1. | Ņemot vērā šķēršļus, ar ko tie saskaras, un to ierobežotos resursus, primārā MVU – it īpaši mazo un mikrouzņēmumu – vajadzība būtu saņemt pielāgotus atbalsta un konsultāciju pakalpojumus, tostarp darba ņēmēju apmācības jomā (personalizēts atbalsts jeb coaching, konsultācijas jeb mentoring), ko parasti sniedz šo uzņēmumu ekonomiskās, profesionālās un nozaru organizācijas. Jānodrošina, lai šo organizāciju rīcībā būtu loģistikas līdzekļi, kas nepieciešami, lai varētu uzņēmumus informēt, konsultēt un sniegt tiem individualizētu palīdzību, izmantojot, piemēram, Eiropas strukturālos un investīciju (ESI) fondus. |
| --- | --- |

2.7.1.

Ņemot vērā šķēršļus, ar ko tie saskaras, un to ierobežotos resursus, primārā MVU – it īpaši mazo un mikrouzņēmumu – vajadzība būtu saņemt pielāgotus atbalsta un konsultāciju pakalpojumus, tostarp darba ņēmēju apmācības jomā (personalizēts atbalsts jeb coaching, konsultācijas jeb mentoring), ko parasti sniedz šo uzņēmumu ekonomiskās, profesionālās un nozaru organizācijas. Jānodrošina, lai šo organizāciju rīcībā būtu loģistikas līdzekļi, kas nepieciešami, lai varētu uzņēmumus informēt, konsultēt un sniegt tiem individualizētu palīdzību, izmantojot, piemēram, Eiropas strukturālos un investīciju (ESI) fondus.

| 2.7.2. | Papildus atbalsta un konsultāciju pakalpojumiem, kas pielāgoti katram MVU atbilstoši tā īpatnībām un vajadzībām, uzņēmumu rīcībā jābūt arī līdzekļiem, ar ko finansēt materiālos un nemateriālos ieguldījumus. Šim nolūkam EESK iesaka, lai MVU, tostarp tiem, kas vēlas ieguldīt ASV tirgos, līdztekus ESI fondiem būtu viegli pieejami programmas COSME finanšu instrumenti, konkrētāk, riska kapitāls un garantiju sistēmas. |
| --- | --- |

2.7.2.

Papildus atbalsta un konsultāciju pakalpojumiem, kas pielāgoti katram MVU atbilstoši tā īpatnībām un vajadzībām, uzņēmumu rīcībā jābūt arī līdzekļiem, ar ko finansēt materiālos un nemateriālos ieguldījumus. Šim nolūkam EESK iesaka, lai MVU, tostarp tiem, kas vēlas ieguldīt ASV tirgos, līdztekus ESI fondiem būtu viegli pieejami programmas COSME finanšu instrumenti, konkrētāk, riska kapitāls un garantiju sistēmas.

| 2.7.3. | Eiropas Savienībai būtu jāizvērtē apdrošināšanas piedāvājums attiecībā uz preču un pakalpojumu eksportu un šis piedāvājums jāpielāgo tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

2.7.3.

Eiropas Savienībai būtu jāizvērtē apdrošināšanas piedāvājums attiecībā uz preču un pakalpojumu eksportu un šis piedāvājums jāpielāgo tirgus vajadzībām.

2.8.   
  TTIP pašreizējā sadaļa par MVU

EESK atzinīgi vērtē, ka TTIP īpaša sadaļa ir veltīta MVU, taču vēlas pilnveidot tās saturu (sk. priekšlikumus punktā “Īpašas piezīmes”). Sarunu kārtā, kas notika 2014. gada 19.–23. maijā, apspriešanai ar ASV tika iesniegts Eiropas Savienības priekšlikums iekļaut TTIP juridisku tekstu par tematu “Mazie un vidējie uzņēmumi”. Eiropas Savienībai tā ir pirmā šāda veida sadaļa brīvās tirdzniecības nolīgumā. Priekšlikuma teksts publiskots 2015. gada 7. janvārī (13). Minētais teksts izstrādāts kā X sadaļa par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un tajā apskatīti dažādi jautājumi, lai palielinātu MVU dalību tirdzniecībā un apmainītos ar labas prakses piemēriem.

2.8.1.   Sadarbība ar MVU saistītos jautājumos

Pusēm būtu jāapmainās ar informāciju, jāizstrādā un jāpadara pieejami instrumenti un resursi, kas saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesībām, jāapmainās ar labu regulatīvo praksi, jāatbalsta pasākumi uzņēmumiem, kā arī jāsekmē riska kapitāls un ieguldījumi mazos uzņēmumos, lai stimulētu MVU konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā.

2.8.2.   Tirgus dati un informācijas apmaiņa

Pašreizējais priekšlikums par X panta 2. punktu attiecas uz informācijas apmaiņu starp pusēm. Būtu ieteicams izveidot tīmekļa vietni, kurā būtu pieejama svarīgākā informācija (piemēram, transatlantiskās partnerības nolīguma teksts, muitas noteikumi, spēkā esošo tehnisko noteikumu reģistrs, sanitārie un fitosanitārie pasākumi, noteikumi par publisko iepirkumu un informācija par uzņēmējdarbības reģistrēšanas procedūrām). ES un ASV ekspertu grupai būtu kopīgi jāanalizē datu saskaņošanas programma, kas attiecas uz nozīmīgākajām MVU interešu jomām.

Pusēm būtu jāizveido tiešsaistes datubāze, kurā būtu iekļauti visi muitas nomenklatūras kodi un muitas tarifu likmes, noteikumi par izcelsmi un izcelsmes valsts norādīšanu; turklāt tai jābūt pieejamai visās ES valodās.

2.8.3.   Tehniskās palīdzības dienests

Eiropas Komisijas ierosinātajā tekstā ir minēts vienots informācijas punkts (X panta 2. punkta c) apakšpunkts). Šāda dienesta izveidi pieprasa arī Transatlantiskā ekonomikas padome. Šādu informācijas punktu paplašināts apakštīkls, kas balstīts uz stabilām MVU pārstāvības organizācijām, kurām ir izveidotas attiecības ar Eiropas Savienības un ASV uzņēmējdarbības aprindām, varētu nodrošināt dažādu iestāžu un daudzu ieinteresēto personu zināmu ietekmi un plašāku līdzdalību.

2.8.4.   MVU komitejas izveidošana

X.4. panta projektā paredzēts izveidot Transatlantisko komiteju.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   
  Izvērtēt ietekmi, ko rada atšķirības MVU definīcijā

Eiropiešiem un amerikāņiem nav vienādas izpratnes par jēdzienu “MVU”: maksimālā iespējamā darbinieku skaita atšķirība var svārstīties no 250 līdz 1  000 darbiniekiem. Turklāt ASV mazo un vidējo uzņēmumu definīcija dažādās darbības nozarēs ir atšķirīga (14); parasti tie ir uzņēmumi, kuros nodarbināto skaits nepārsniedz 500, taču dažās darbības jomās tajos var būt līdz 750 vai pat vienam tūkstotim darbinieku. Lielākajā daļā nozaru mazie un vidējie uzņēmumi nav definēti atkarībā no to apgrozījuma vai gada kopējās bilances.

EESK aicina Eiropas Komisijas dienestus izstrādāt detalizētu tabulu ar MVU definīcijām ASV sadalījumā pa nozarēm un, galvenais, sākt darbu, lai pārbaudītu, ka minētās definīcijas nav neizdevīgas Eiropas MVU, kas ir mazāki.

| 3.1.1. | Reglamentētās un nereglamentētās brīvās profesijas ir īpaša MVU kategorija, kas dažādā apmērā un formā eksistē visās ES dalībvalstīs. Tās piedāvā preces un pakalpojumus, kuru pamatā ir īpašas zināšanas, tām nepieciešama patērētāja īpaša uzticēšanās, un to neatkarībai tiek izvirzītas īpašas prasības. Brīvās profesijas ir ne tikai ekonomikas partneri, bet arī Eiropas sabiedrības modeļa sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.1.1.

Reglamentētās un nereglamentētās brīvās profesijas ir īpaša MVU kategorija, kas dažādā apmērā un formā eksistē visās ES dalībvalstīs. Tās piedāvā preces un pakalpojumus, kuru pamatā ir īpašas zināšanas, tām nepieciešama patērētāja īpaša uzticēšanās, un to neatkarībai tiek izvirzītas īpašas prasības. Brīvās profesijas ir ne tikai ekonomikas partneri, bet arī Eiropas sabiedrības modeļa sastāvdaļa.

3.2.   
  Vērtēt un uzraudzīt paplašinātā transatlantiskā tirgus ietekmi uz eksportējošiem un neeksportējošiem uzņēmumiem

Tā kā Eiropas ekonomikā MVU ir liela nozīme, EESK uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt plānu precīzam ietekmes novērtējumam par to, kā, ņemot vērā pašreizējos sarunu parametrus, TTIP pēc stāšanās spēkā varētu ietekmēt Eiropas MVU katrā nozarē un dalībvalstī. Lai noteiktu transatlantiskā tirgus izveides iespējamo ietekmi, jāsagatavo a priori un a posteriori novērtējumi par ietekmi uz MVU, ļoti maziem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un brīvo profesiju pārstāvjiem, neatkarīgi no tā, vai to nolūks ir eksportēt, vai ne.

Eiropas Parlaments jau ir pētījis TTIP ietekmi uz pārstrādes rūpniecību un enerģijas tirgu un secinājis, ka ietekme ir pozitīva, taču dažādās darbības jomās tā ir atšķirīga (15). Tomēr vēl nav īpaši pētīta ietekme citās nozarēs, kas ciešāk saistītas ar vietējo ekonomiku (lauksaimniecība, tūrisms, amatniecība, viesnīcu un ēdināšanas pakalpojumi, IKT, rūpniecība, pašnodarbinātība, pakalpojumi, brīvās profesijas utt.).

TTIP nākamajās sarunu kārtās jāpanāk vērienīgi rezultāti attiecībā uz lauksaimniecības nozari, īpašu uzsvaru liekot uz piekļuvi tirgum, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem. Ir obligāti jāsaglabā ES spēkā esošie augstie pārtikas nekaitīguma un cilvēku un dzīvnieku veselības standarti.

Svarīgi ir spēt laikus prognozēt, kā vairāk integrēta transatlantiskā tirgus atvēršana ietekmēs minētos uzņēmumus. Vai TTIP jaunajā konkurences telpā liks mainīt to uzņēmējdarbības modeli, ražošanas metodes, pakalpojumu sniegšanu vai stratēģijas attiecībā uz ieguldījumiem un nodarbinātību? Jāparedz arī pielāgošanās pasākumi un politika, kas ļautu visiem Eiropas MVU maksimāli izmantot TTIP priekšrocības.

3.3.   
  Jauns de minimis slieksnis, kas palīdzētu MVU un ļoti maziem uzņēmumiem “izmēģināt” tirgu ļoti mazā mērogā

De minimis slieksnis ir robežvērtība, zem kuras nekāda nodeva vai nodoklis netiek uzlikts, bet muitošanas procedūras, tostarp prasības datu jomā, ir minimālas.

No Atlantijas Padomes ir pieprasījums, kas kopumā atbilst ASV vēlmei palielināt pašreizējo robežvērtību līdz USD 800 par paku, kuru mazie uzņēmumi nosūta uz ASV vai Eiropas Savienību (pašreizējā robežvērtība attiecīgi ir USD 200 un EUR 150). Eiropas Savienībā, pat ja preces ir atbrīvotas no muitas nodokļa, PVN ir jāiekasē par sūtījumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 10 vai EUR 22 (atkarībā no dalībvalsts).

De minimis sliekšņu paaugstināšana ceļotājiem, kas ieceļo ar gaisa transportu, un attiecībā uz ienākošām pakām varētu palīdzēt MVU, jo īpaši jaunizveidotiem uzņēmumiem, sākt neliela apjoma eksportu, jo īpaši patēriņa preču jomā, vai izmantot e-komerciju, nemaksājot muitas nodokļus. EESK prasa Eiropas Komisijai izvērtēt šī pieprasījuma īstenošanas iespējamību (ietekme uz muitas nodokļa ieņēmumiem, intelektuālā īpašuma tiesībām utt.). EESK atzinīgi vērtē Eiropas Savienības iniciatīvu izveidot datubāzi “10 lietas, kas jāzina par uzņēmējdarbību tiešsaistē” (16), kura būtu paredzēta Eiropas uzņēmumiem, kas eksportē savas preces uz citām ES dalībvalstīm. Komiteja uzskata, ka šādu datubāzi var arī pielāgot transatlantiskajai tirdzniecībai.

3.4.   
  Nepieciešamā piekļuve visai attiecīgajai informācijai daudzvalodu portālā

EESK atbalsta Eiropas Komisijas aicinājumu izveidot MVU paredzētu portālu un ierosina, lai:

| — | visa informācija būtu pieejama 24 Eiropas Savienības oficiālajās valodās, |
| --- | --- |

—

visa informācija būtu pieejama 24 Eiropas Savienības oficiālajās valodās,

| — | programmatūra būtu pēc iespējas vienkāršāka un lietotājam draudzīga, |
| --- | --- |

—

programmatūra būtu pēc iespējas vienkāršāka un lietotājam draudzīga,

| — | atlasītu ES mazo un vidējo uzņēmumu grupa izmēģinātu datubāzes darbību, lai nodrošinātu, ka šis instruments atbilst to vajadzībām, |
| --- | --- |

—

atlasītu ES mazo un vidējo uzņēmumu grupa izmēģinātu datubāzes darbību, lai nodrošinātu, ka šis instruments atbilst to vajadzībām,

| — | datubāzē būtu ietverta arī cilvēka saskarne ar komandu abos Atlantijas okeāna krastos, kuras uzdevums ir atbildēt uz jautājumiem. |
| --- | --- |

—

datubāzē būtu ietverta arī cilvēka saskarne ar komandu abos Atlantijas okeāna krastos, kuras uzdevums ir atbildēt uz jautājumiem.

Komisijas ziņojumā par MVU un TTIP ir skaidri redzams, ka liela daļa uzņēmumu, kuri ir informēti par noteikumiem attiecībā uz to eksportu, nevar zināt, vai tie ir federālie, pavalstu vai privātā sektora noteikumi. Tāpēc ir svarīgi, lai iestādes varētu regulāri noskaidrot, kuras procedūras un noteikumus MVU uzskata par īpaši sarežģītiem, un sagatavot konkrētas faktu lapas, kurās ir izskaidrots un aprakstīts, kas jādara, lai izpildītu nepieciešamās prasības.

3.5.   
  Reprezentatīva MVU komiteja ar precīzām pilnvarām

EESK atzinīgi vērtē, ka ES un ASV līmenī tiek institucionalizēts pašreizējais dialogs starp iestādēm, kas atbildīgas par MVU. Tomēr Komiteja uzskata, ka transatlantiskajā dialogā par MVU jautājumiem ir vajadzīga MVU organizāciju atbilstīga pārstāvība un ka topošās MVU komitejas sastāvā nevar būt tikai valsts pārvaldes iestādes, bet tajā jāiekļauj arī MVU un ļoti mazu uzņēmumu pārstāvības organizācijas abos Atlantijas okeāna krastos. Daži vispārīgi noteikumi par MVU būtiski ietekmēs to darbiniekus un attiecīgo ražojumu patērētājus. Tāpēc šo iesaistīto pušu pārstāvjiem ir jābūt topošajā MVU komitejā padomdevēju statusā, lai jau no paša sākuma tiktu pienācīgi ņemtas vērā viņu intereses.

EESK ierosina uzticēt topošajai MVU komitejai šādus pienākumus: uzraudzīt TTIP piemērošanas nosacījumus attiecībā uz MVU, ļoti maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem un to ietekmi uz minēto uzņēmumu darbiniekiem un attiecīgo ražojumu patērētājiem, sagatavot ietekmes novērtējumus, izstrādāt priekšlikumus to grūtību pārvarēšanai, ar kurām saskaras MVU, ļoti mazi uzņēmumi un mikrouzņēmumi, kā arī to darbinieki un attiecīgo ražojumu patērētāji, organizēt saziņu ar minētajiem uzņēmumiem utt.

3.6.   
  Informācijas kampaņa valsts un reģionālajā līmenī

Ja vēlamies, lai MVU izmantotu jaunās tirdzniecības iespējas, ko sniedz TTIP, tostarp muitas nodevu atcelšanu, tirdzniecības veicināšanu vai regulatīvo sadarbību, kas ļauj saskaņot vai savstarpēji atzīt atbilstības novērtējumus, kvalifikācijas un noteikumus darba tiesību jomā, svarīgi ir nodrošināt MVU piekļuvi pareizai informācijai.

Šo informāciju nevar sniegt tikai tīmekļa vietnēs. Lai MVU labāk pārzinātu pieejamos publiskā atbalsta instrumentus un iniciatīvas un tos labāk izprastu, vajadzētu rīkot MVU paredzētu informācijas kampaņu, kurā piedalītos starptautiskās tirdzniecības speciālisti un eksperti jautājumos par eksportu un ieguldījumiem ASV. MVU joprojām nav pietiekami informēti par esošajiem instrumentiem, kas var sekmēt to internacionalizāciju, piemēram, datubāzi par piekļuvi tirgiem un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu. Lai MVU internacionalizācija un attīstība ārvalstīs būtu sekmīga, tiem jāsāk darbs jau attiecīgajā izcelsmes valstī; tāpēc uzmanība jāpievērš resursiem un atbalstam, ko tiem varētu piešķirt dalībvalstu un, iespējams, ES līmenī.

EESK arī iesaka izveidot Eiropas un ASV mazo un vidējo uzņēmumu apvienību tīklu, kura uzdevums būtu veicināt TTIP, izmantojot patiesu augšupēju pieeju.

3.7.   
  Eiropas MVU politikas padziļināšana

| 3.7.1. | Svarīgi, lai TTIP netiktu uzskatīts par līdzekli, lai likvidētu preferenciālo režīmu, kas MVU ir paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa publiskā iepirkuma līgumos. TTIP būtu jāsaglabā šādas prioritātes, ja vien tās vienādi attiecas gan uz Eiropas, gan ASV mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.7.1.

Svarīgi, lai TTIP netiktu uzskatīts par līdzekli, lai likvidētu preferenciālo režīmu, kas MVU ir paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa publiskā iepirkuma līgumos. TTIP būtu jāsaglabā šādas prioritātes, ja vien tās vienādi attiecas gan uz Eiropas, gan ASV mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 3.7.2. | Turklāt ir būtiski, lai sarunu procesā un arī regulatīvajā sadarbībā tiktu ievērots princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” (think small first), lai mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu prioritātes un reālie apstākļi tiktu ņemti vērā jau likumdošanas procesa sākumā, tādējādi aizsargājot to īpašās intereses. Šajā nolūkā EESK prasa nodrošināt mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu īpašu pārstāvību konsultatīvajā grupā (TTIP Advisory Board). |
| --- | --- |

3.7.2.

Turklāt ir būtiski, lai sarunu procesā un arī regulatīvajā sadarbībā tiktu ievērots princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” (think small first), lai mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu prioritātes un reālie apstākļi tiktu ņemti vērā jau likumdošanas procesa sākumā, tādējādi aizsargājot to īpašās intereses. Šajā nolūkā EESK prasa nodrošināt mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu īpašu pārstāvību konsultatīvajā grupā (TTIP Advisory Board).

| 3.7.3. | Regulatīvās sadarbības jomā jāparedz piemērots atbalsts MVU, jo īpaši mazajiem un mikrouzņēmumiem, lai tiem palīdzētu ievērot noteikumus. |
| --- | --- |

3.7.3.

Regulatīvās sadarbības jomā jāparedz piemērots atbalsts MVU, jo īpaši mazajiem un mikrouzņēmumiem, lai tiem palīdzētu ievērot noteikumus.

| 3.7.4. | Jāuzsver, ka daudzi uzņēmumi, kas varētu ieguldīt vai eksportēt transatlantiskajā tirgū, ir inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir vajadzīgi stingri un saprotami noteikumi intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā kā ASV, tā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.7.4.

Jāuzsver, ka daudzi uzņēmumi, kas varētu ieguldīt vai eksportēt transatlantiskajā tirgū, ir inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir vajadzīgi stingri un saprotami noteikumi intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā kā ASV, tā Eiropas Savienībā.

| 3.7.5. | Lauksaimniecības pārtikas nozarē īpaša uzmanība jāpievērš uzņēmumiem, kuru ražošanas un ar to saistīto procesu pamatā ir ētikas, kultūras un vides apsvērumi. Arī turpmāk ir svarīgi veicināt šādu preču tirdzniecību, kas sekmē ilgtspējīgu attīstību. Tāpat ir jānodrošina ģeogrāfisko norāžu pienācīga aizsardzība, jo tās sniedz patērētājiem garantiju par produktu izcelsmi un ražošanas metodēm. Eiropas Savienība jau daudzus gadus veido savu produktu kvalitātes politiku, kas uzskatāma par vienu no galvenajām ES priekšrocībām, jo tā palielina ES ražotāju konkurētspēju, sniedz ievērojamu ieguldījumu tās kultūras un gastronomisko tradīciju saglabāšanā, veicina lauku attīstību, kā arī tirgus un ražotāju ienākumu atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

3.7.5.

Lauksaimniecības pārtikas nozarē īpaša uzmanība jāpievērš uzņēmumiem, kuru ražošanas un ar to saistīto procesu pamatā ir ētikas, kultūras un vides apsvērumi. Arī turpmāk ir svarīgi veicināt šādu preču tirdzniecību, kas sekmē ilgtspējīgu attīstību. Tāpat ir jānodrošina ģeogrāfisko norāžu pienācīga aizsardzība, jo tās sniedz patērētājiem garantiju par produktu izcelsmi un ražošanas metodēm. Eiropas Savienība jau daudzus gadus veido savu produktu kvalitātes politiku, kas uzskatāma par vienu no galvenajām ES priekšrocībām, jo tā palielina ES ražotāju konkurētspēju, sniedz ievērojamu ieguldījumu tās kultūras un gastronomisko tradīciju saglabāšanā, veicina lauku attīstību, kā arī tirgus un ražotāju ienākumu atbalsta pasākumus.

| 3.7.6. | Komiteja citā atzinumā analizē Mazās uzņēmējdarbības akta “Small Business Act” (SBA) pieredzi ASV un ES, lai izprastu, kādu labumu amerikāņu MVU gūst no ASV Mazās uzņēmējdarbības akta, piemēram, saistībā ar piekļuvi publiskajam iepirkumam vai finansējumam. Šāda analīze attiecīgajā brīdī ļaus ierosināt uzlabojumus Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā un efektīvākas darba metodes, lai tas būtu labvēlīgāks un saistošāks Eiropas MVU. |
| --- | --- |

3.7.6.

Komiteja citā atzinumā analizē Mazās uzņēmējdarbības akta “Small Business Act” (SBA) pieredzi ASV un ES, lai izprastu, kādu labumu amerikāņu MVU gūst no ASV Mazās uzņēmējdarbības akta, piemēram, saistībā ar piekļuvi publiskajam iepirkumam vai finansējumam. Šāda analīze attiecīgajā brīdī ļaus ierosināt uzlabojumus Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā un efektīvākas darba metodes, lai tas būtu labvēlīgāks un saistošāks Eiropas MVU.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Tirdzniecības ĢD galvenā ekonomista paziņojums “SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs” (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

1

“SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs”

(2)  “Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership” (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

2

“Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership”

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

4

(5)  OV C 424, 26.11.2014., 9. lpp.

5

(6)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  MVU internacionalizācija – Nobeiguma ziņojums 2010. “Annual Report on European SMEs 2013/2014” (“2013./2014. gada ziņojums par Eiropas MVU”) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, 62. lpp.).

7

“Annual Report on European SMEs 2013/2014”

(8)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports (“Mazie un vidējie uzņēmumi: pārskats par līdzdalību ASV eksportā”), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

9

USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports

(10)  “The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business” (“Transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība – lielas perspektīvas mazai uzņēmējdarbībai”, Atlantijas Padome (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, 3. lpp.).

10

“The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business”

(11)  PTO, wt/COMTD/AFT/W/53, 23. lpp.

11

(12)  “The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business” (“Transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība – lielas iespējas maziem uzņēmumiem”, Atlantijas Padome, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, 3. lpp.); “Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership” (“Mazie un vidējie uzņēmumi un transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība”) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); “Small companies in a big market” (“Mazi uzņēmumi lielā tirgū”) (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

12

“The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business”

“Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership”

“Small companies in a big market”

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

13

(14)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

14

(15)  Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja (ITRE) TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

15

TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries

(16)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=lv

16

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/44

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mērķi laikposmam pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/07)

| Ziņotāja: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Ziņotāja:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Mērķi laikposmam pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 11. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2015. gada 1. jūlija sēdē), ar 57 balsīm par, 22 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm apstiprināt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), par kuriem panākta vienošanās, ratificējot attiecīgās starptautiskās konvencijas. |
| --- | --- |

1.1.

EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm apstiprināt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), par kuriem panākta vienošanās, ratificējot attiecīgās starptautiskās konvencijas.

| 1.2. | EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm stingri aizsargāt tās publiskās investīcijas, kas nepieciešamas IAM īstenošanai. |
| --- | --- |

1.2.

EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm stingri aizsargāt tās publiskās investīcijas, kas nepieciešamas IAM īstenošanai.

| 1.3. | EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm plānot īstenošanu, pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem iesaistot pilsonisko sabiedrību un vietējās pašvaldības. |
| --- | --- |

1.3.

EESK iesaka Savienības Vidusjūrai un ES dalībvalstīm plānot īstenošanu, pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem iesaistot pilsonisko sabiedrību un vietējās pašvaldības.

| 1.4. | Komiteja ir iepazinusies ar Ārlietu un starptautisko attiecību Padomes 2015. gada 26. maija secinājumiem un ar Eiropas Komisijas 2015. gada ziņojumu par ES un dalībvalstu saistībām oficiālās attīstības palīdzības jomā un par tajā gūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja ir iepazinusies ar Ārlietu un starptautisko attiecību Padomes 2015. gada 26. maija secinājumiem un ar Eiropas Komisijas 2015. gada ziņojumu par ES un dalībvalstu saistībām oficiālās attīstības palīdzības jomā un par tajā gūtajiem rezultātiem.

| 1.5. | Komiteja tomēr pauž nožēlu, ka ES ir paredzējusi tikai 2030. gadā sasniegt 0,7 % no IKP mērķi (1). |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja tomēr pauž nožēlu, ka ES ir paredzējusi tikai 2030. gadā sasniegt 0,7 % no IKP mērķi (1).

| 1.6. | Komiteja atbalsta ES vēlmi stiprināt nefinanšu aspektus (starptautisku juridisku instrumentu ratifikāciju un finanšu noziegumu apkarošanu). |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atbalsta ES vēlmi stiprināt nefinanšu aspektus (starptautisku juridisku instrumentu ratifikāciju un finanšu noziegumu apkarošanu).

| 1.7. | Tā mudina Komisiju pieņemt konsekventu nostāju, kurā ņemtas vērā divu, vairāku un daudzu pušu komercintereses un ilgtspējīgas attīstības mērķi, lai saglabātu minēto mērķu un Eiropas atbalsta ticamību. |
| --- | --- |

1.7.

Tā mudina Komisiju pieņemt konsekventu nostāju, kurā ņemtas vērā divu, vairāku un daudzu pušu komercintereses un ilgtspējīgas attīstības mērķi, lai saglabātu minēto mērķu un Eiropas atbalsta ticamību.

| 1.8. | Komiteja iesaka pagarināt sociālo partneru un Eiropas iestāžu dialogu par arodmācībām un mūžizglītību, kurā tā tika atbilstīgi uzaicināta piedalīties un kuru tā palīdzēja izveidot (2), kā arī rīcības programmas šajā jomā. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja iesaka pagarināt sociālo partneru un Eiropas iestāžu dialogu par arodmācībām un mūžizglītību, kurā tā tika atbilstīgi uzaicināta piedalīties un kuru tā palīdzēja izveidot (2), kā arī rīcības programmas šajā jomā.

| 1.9. | Komiteja aicina iekļaut šos ieteikumus ES programmā un kaimiņattiecību politikā: tirdzniecības politikas, ārpolitikas, attīstības politikas, demokrātijas un cilvēktiesību finansēšanas un aizsardzības saskaņotība atbilstoši pilsoniskajai sabiedrībai sniegtajām saistībām, ko Komisijas priekšsēdētāja vietniece Federica Mogherini uzņēmās 2015. gada 28. maijā (3). |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja aicina iekļaut šos ieteikumus ES programmā un kaimiņattiecību politikā: tirdzniecības politikas, ārpolitikas, attīstības politikas, demokrātijas un cilvēktiesību finansēšanas un aizsardzības saskaņotība atbilstoši pilsoniskajai sabiedrībai sniegtajām saistībām, ko Komisijas priekšsēdētāja vietniece Federica Mogherini uzņēmās 2015. gada 28. maijā (3).

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas un pasaules darba kārtībā turpmākajos gados aktuālas būs debates par ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) laikposmam pēc 2015. gada. Eiropas un Vidusjūras reģionam ir dažas specifiskas kopējas iezīmes, kas liek apsvērt, kā ilgtspējīgas attīstības mērķus integrēt Eiropas kaimiņattiecību politikā un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu politikā. Pārtikas nodrošinājums, nabadzība un sociālā atstumtība, ierobežota piekļuve ūdenim, īpašā situācija reģiona valstīs, kurās notiek demokrātiskā un ekonomiskā pāreja, kā arī nepieciešamība atjaunot mieru un drošību ir iemesli, kādēļ EESK ir jāsagatavo atzinums ar mērķi definēt atsevišķas pamatnostādnes programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanai un pārraudzībai Vidusjūras reģionā. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas un pasaules darba kārtībā turpmākajos gados aktuālas būs debates par ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) laikposmam pēc 2015. gada. Eiropas un Vidusjūras reģionam ir dažas specifiskas kopējas iezīmes, kas liek apsvērt, kā ilgtspējīgas attīstības mērķus integrēt Eiropas kaimiņattiecību politikā un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu politikā. Pārtikas nodrošinājums, nabadzība un sociālā atstumtība, ierobežota piekļuve ūdenim, īpašā situācija reģiona valstīs, kurās notiek demokrātiskā un ekonomiskā pāreja, kā arī nepieciešamība atjaunot mieru un drošību ir iemesli, kādēļ EESK ir jāsagatavo atzinums ar mērķi definēt atsevišķas pamatnostādnes programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanai un pārraudzībai Vidusjūras reģionā.

| 2.2. | Palīdzot apzināt reālās problēmas un izvirzot priekšlikumus Eiropas un Vidusjūras reģionam kopīgi ar pilsonisko sabiedrību, EESK var sniegt lietderīgus padomus šī smagi skartā reģiona valdībām un Eiropas iestādēm. |
| --- | --- |

2.2.

Palīdzot apzināt reālās problēmas un izvirzot priekšlikumus Eiropas un Vidusjūras reģionam kopīgi ar pilsonisko sabiedrību, EESK var sniegt lietderīgus padomus šī smagi skartā reģiona valdībām un Eiropas iestādēm.

| 2.3. | Ar šo atzinumu EESK vēlas arī turpināt darbu, ko tā ir paveikusi saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem kopumā, kā arī mērķiem, kuri attiecas uz konkrēto ģeogrāfisko reģionu – Vidusjūras piekrastes apgabaliem. |
| --- | --- |

2.3.

Ar šo atzinumu EESK vēlas arī turpināt darbu, ko tā ir paveikusi saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem kopumā, kā arī mērķiem, kuri attiecas uz konkrēto ģeogrāfisko reģionu – Vidusjūras piekrastes apgabaliem.

| 2.4. | ANO ģenerālsekretārs sniedza kopsavilkuma ziņojumu par priekšlikumiem, ko iesniedza atklātā darba grupa, kuras uzdevums bija pārbaudīt vispārējos ilgtspējīgas attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada, pamatojoties uz valdību deklarācijas “Kādu nākotni mēs vēlamies?” pieņemšanu pēc konferences “Rio+20”, un kurā bija iekļauts lēmums pārveidot jaunattīstības valstīm noteiktos tūkstošgades mērķus par vispārējiem, bet diferencētiem mērķiem, kas būtu attiecināmi uz visu cilvēci gan rūpnieciski attīstītajās, gan attīstības, jaunattīstības vai vismazāk attīstītajās valstīs. Dažādos reģionu un apakšreģionu līmeņos ir notikušas plašas apspriešanās, un ANO pārstāvētajām galvenajām organizētas pilsoniskās sabiedrības grupām bija iespēja tajās piedalīties un paust savas intereses. Attiecībā uz “īstenošanas līdzekļiem un globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai” tika noteikti 17 mērķi un 169 uzdevumi. |
| --- | --- |

2.4.

ANO ģenerālsekretārs sniedza kopsavilkuma ziņojumu par priekšlikumiem, ko iesniedza atklātā darba grupa, kuras uzdevums bija pārbaudīt vispārējos ilgtspējīgas attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada, pamatojoties uz valdību deklarācijas “Kādu nākotni mēs vēlamies?” pieņemšanu pēc konferences “Rio+20”, un kurā bija iekļauts lēmums pārveidot jaunattīstības valstīm noteiktos tūkstošgades mērķus par vispārējiem, bet diferencētiem mērķiem, kas būtu attiecināmi uz visu cilvēci gan rūpnieciski attīstītajās, gan attīstības, jaunattīstības vai vismazāk attīstītajās valstīs. Dažādos reģionu un apakšreģionu līmeņos ir notikušas plašas apspriešanās, un ANO pārstāvētajām galvenajām organizētas pilsoniskās sabiedrības grupām bija iespēja tajās piedalīties un paust savas intereses. Attiecībā uz “īstenošanas līdzekļiem un globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai” tika noteikti 17 mērķi un 169 uzdevumi.

| 2.5. | 2015. gadā ir plānoti divi ievērojami notikumi, kuri nav nošķirami no ilgtspējīgas attīstības mērķiem laikposmam pēc 2015. gada: starptautiska konference par attīstības finansēšanu, kas 2015. gada jūlijā notiks Adisabebā, un 21. Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konference, kas plānota 2015. gada beigās Parīzē. |
| --- | --- |

2.5.

2015. gadā ir plānoti divi ievērojami notikumi, kuri nav nošķirami no ilgtspējīgas attīstības mērķiem laikposmam pēc 2015. gada: starptautiska konference par attīstības finansēšanu, kas 2015. gada jūlijā notiks Adisabebā, un 21. Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konference, kas plānota 2015. gada beigās Parīzē.

| 2.6. | Šīs ilgtspējīgas attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada mērķis ir izveidot satvaru ANO turpmākām darbībām attiecīgajā valstī, izmantojot jaunu pieeju, kas vērsta uz vienlīdzību, sociālo integrāciju un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgus ienākumu avotus strādājošajiem, vidi, kā arī bioloģisko un dabas resursu atjaunošanās tempu. Tomēr šīs programmas pamatā ir fakts, ka ekonomikas paradigma, kas valda mūsu sabiedrībā nav ilgtspējīga. Tas nozīmē, ka pasaules līderiem būs jāsaglabā liela mērķtiecība. Pašreizējā situācija ekonomikas, sociālajā, vides un, galu galā, arī politiskajā jomā daudzās pasaules vietās ir absolūti neciešama, un tas jo īpaši attiecas uz Eiropas un Vidusjūras reģionu. Daudzi uzskata, ka IAM sasniegšanas nolūkā būtu vismaz jāpielāgo ekonomikas un finanšu principi, kuri pašlaik virza ekonomiku, lai mainītu pašreizējo situāciju. |
| --- | --- |

2.6.

Šīs ilgtspējīgas attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada mērķis ir izveidot satvaru ANO turpmākām darbībām attiecīgajā valstī, izmantojot jaunu pieeju, kas vērsta uz vienlīdzību, sociālo integrāciju un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgus ienākumu avotus strādājošajiem, vidi, kā arī bioloģisko un dabas resursu atjaunošanās tempu. Tomēr šīs programmas pamatā ir fakts, ka ekonomikas paradigma, kas valda mūsu sabiedrībā nav ilgtspējīga. Tas nozīmē, ka pasaules līderiem būs jāsaglabā liela mērķtiecība. Pašreizējā situācija ekonomikas, sociālajā, vides un, galu galā, arī politiskajā jomā daudzās pasaules vietās ir absolūti neciešama, un tas jo īpaši attiecas uz Eiropas un Vidusjūras reģionu. Daudzi uzskata, ka IAM sasniegšanas nolūkā būtu vismaz jāpielāgo ekonomikas un finanšu principi, kuri pašlaik virza ekonomiku, lai mainītu pašreizējo situāciju.

| 2.7. | Eiropas dienvidu valstīs ir tāda situācija ekonomikas un sociālajā jomā, ko iedzīvotāji vairs nevar pieņemt un kuras dēļ nav iespējams risināt akūtas vides un klimata problēmas, kas pavērtu Eiropas iedzīvotājiem perspektīvu veidot citādu vides, ekonomikas un sociālo telpu. Jauniešiem, neraugoties uz ieguldījumiem, ko viņu izglītībā ir devusi valsts vai Eiropas sistēma, nav iespēju viņu potenciāla attīstībai un viņi nevar iesaistīties ES ekonomiskās, sociālās un vides konkurētspējas stiprināšanā. |
| --- | --- |

2.7.

Eiropas dienvidu valstīs ir tāda situācija ekonomikas un sociālajā jomā, ko iedzīvotāji vairs nevar pieņemt un kuras dēļ nav iespējams risināt akūtas vides un klimata problēmas, kas pavērtu Eiropas iedzīvotājiem perspektīvu veidot citādu vides, ekonomikas un sociālo telpu. Jauniešiem, neraugoties uz ieguldījumiem, ko viņu izglītībā ir devusi valsts vai Eiropas sistēma, nav iespēju viņu potenciāla attīstībai un viņi nevar iesaistīties ES ekonomiskās, sociālās un vides konkurētspējas stiprināšanā.

| 2.8. | Kopš 2008. gada ir radīts maz darbvietu, turklāt daudzas darbvietas ir likvidētas un jaunu darbvietu radīšanas temps neatbilst ne demogrāfiskajai attīstībai, ne arī diplomus ieguvušo personu ienākšanai darba tirgū, un šā iemesla dēļ rodas pretestība neperspektīvai taupības politikai. Izglītības, veselības aizsardzības, transporta un mājokļu politika un sabiedriskie pakalpojumi cieš no taupības pasākumiem, lai gan nolūkā sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus minētie pakalpojumi būtu tieši jāpastiprina. Bezpajumtnieku un sliktos apstākļos dzīvojošo personu skaits 28 dalībvalstu ES arvien pieaug; lielākā daļa radīto darbvietu ir pārmērīgi elastīgas, nestabilas un bez nākotnes izredzēm. To praktikantu skaits, kas saņem nelielu vai nepietiekamu samaksu dramatiski pieaug, vērojama Eiropas sabiedrības radikalizācija, rodas neiecietība, naidīgums pret citiem, nesapratne, pieaug paaudžu plaisa, savukārt individuālisms un izdzīvošanas prasības izraisa šķelšanos starp profesionālajiem politiķiem un neapmierinātajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.8.

Kopš 2008. gada ir radīts maz darbvietu, turklāt daudzas darbvietas ir likvidētas un jaunu darbvietu radīšanas temps neatbilst ne demogrāfiskajai attīstībai, ne arī diplomus ieguvušo personu ienākšanai darba tirgū, un šā iemesla dēļ rodas pretestība neperspektīvai taupības politikai. Izglītības, veselības aizsardzības, transporta un mājokļu politika un sabiedriskie pakalpojumi cieš no taupības pasākumiem, lai gan nolūkā sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus minētie pakalpojumi būtu tieši jāpastiprina. Bezpajumtnieku un sliktos apstākļos dzīvojošo personu skaits 28 dalībvalstu ES arvien pieaug; lielākā daļa radīto darbvietu ir pārmērīgi elastīgas, nestabilas un bez nākotnes izredzēm. To praktikantu skaits, kas saņem nelielu vai nepietiekamu samaksu dramatiski pieaug, vērojama Eiropas sabiedrības radikalizācija, rodas neiecietība, naidīgums pret citiem, nesapratne, pieaug paaudžu plaisa, savukārt individuālisms un izdzīvošanas prasības izraisa šķelšanos starp profesionālajiem politiķiem un neapmierinātajiem iedzīvotājiem.

| 2.9. | Vidusjūras dienvidu piekrastē tika gāztas diktatūras, kuras iedzīvotājiem liedza saimnieciskos ieguvumus, vārda brīvību un vienlīdzību. Daudzas valstis ir mainījušas savu pārejas veidus, kuru piemēru spektrs sniedzas no cerībām uz nacionālu vienotību demokrātijas atbalstam līdz autoritārai varas pārņemšanai, ko īsteno visspēcīgi militāristi. Tikmēr radikālie grupējumi ir izmantojuši situāciju, lai veiktu bruņotu okupāciju vai lai no jauna paplašinātu savu ietekmi noziedzīgos režīmos. Vienā Āfrikas daļā pašlaik valda šādi pastāvīgi draudi, Tuvajos Austrumos vienlaikus notiek gan lielākā iedzīvotāju pārvietošanās, gan arī militārās un politiskās ietekmes pārdalīšana. Īsi sakot, iedzīvotājiem nav laika atvilkt elpu. |
| --- | --- |

2.9.

Vidusjūras dienvidu piekrastē tika gāztas diktatūras, kuras iedzīvotājiem liedza saimnieciskos ieguvumus, vārda brīvību un vienlīdzību. Daudzas valstis ir mainījušas savu pārejas veidus, kuru piemēru spektrs sniedzas no cerībām uz nacionālu vienotību demokrātijas atbalstam līdz autoritārai varas pārņemšanai, ko īsteno visspēcīgi militāristi. Tikmēr radikālie grupējumi ir izmantojuši situāciju, lai veiktu bruņotu okupāciju vai lai no jauna paplašinātu savu ietekmi noziedzīgos režīmos. Vienā Āfrikas daļā pašlaik valda šādi pastāvīgi draudi, Tuvajos Austrumos vienlaikus notiek gan lielākā iedzīvotāju pārvietošanās, gan arī militārās un politiskās ietekmes pārdalīšana. Īsi sakot, iedzīvotājiem nav laika atvilkt elpu.

| 2.10. | Maz ticams, ka šajos apstākļos kāds ilgtspējīgas attīstības mērķi var būt ticams kā veids miera atjaunošanai, materiālās labklājības līmeņa paaugstināšanai un reģiona ekonomikas attīstīšanai. Nav iespējams ilgstoši piesaistīt, saglabāt un rezultatīvi izmantot investīcijas reģionos, kuri ir nestabili no demokrātijas, sociālā un vides viedokļa. Tā kā turklāt ekonomikas attīstība daudzas desmitgades ir sniegusi labumu tikai nelielai daļai ģimeņu, personu vai diktatoru, iestādes, kas spēj darboties taisnīgi, pārredzami un demokrātiski, ir apdraudētas. |
| --- | --- |

2.10.

Maz ticams, ka šajos apstākļos kāds ilgtspējīgas attīstības mērķi var būt ticams kā veids miera atjaunošanai, materiālās labklājības līmeņa paaugstināšanai un reģiona ekonomikas attīstīšanai. Nav iespējams ilgstoši piesaistīt, saglabāt un rezultatīvi izmantot investīcijas reģionos, kuri ir nestabili no demokrātijas, sociālā un vides viedokļa. Tā kā turklāt ekonomikas attīstība daudzas desmitgades ir sniegusi labumu tikai nelielai daļai ģimeņu, personu vai diktatoru, iestādes, kas spēj darboties taisnīgi, pārredzami un demokrātiski, ir apdraudētas.

3.   Vide

| 3.1. | Fakti liecina, ka Eiropas Vidusjūras reģions ir neaizsargāts pret dabas katastrofām uz sauszemes un jūrā. Kā norādīts ziņojumā (2013), Vidusjūras piekrastes vide nodrošina iztiku vismaz 150 miljoniem cilvēku. Šajā ziņojumā minēti no dati ANO Vides programmas, kurā Vidusjūras krastā identificētas 13 gāzes rūpnīcas, 55 naftas pārstrādes rūpnīcas, 180 elektrostacijas, 750 jahtu ostas, 286 tirdzniecības ostas, 112 lidostas un 238 atsāļošanas rūpnīcas – lielākā daļa no tām ir potenciāls vides katastrofu avots. Ziņojumā norādīts arī, ka viena no svarīgākajām visa šā reģiona prioritātēm (4) ir tādu pasākumu izveide, kas būtu piemēroti seku mazināšanai dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas gadījumā. |
| --- | --- |

3.1.

Fakti liecina, ka Eiropas Vidusjūras reģions ir neaizsargāts pret dabas katastrofām uz sauszemes un jūrā. Kā norādīts ziņojumā (2013), Vidusjūras piekrastes vide nodrošina iztiku vismaz 150 miljoniem cilvēku. Šajā ziņojumā minēti no dati ANO Vides programmas, kurā Vidusjūras krastā identificētas 13 gāzes rūpnīcas, 55 naftas pārstrādes rūpnīcas, 180 elektrostacijas, 750 jahtu ostas, 286 tirdzniecības ostas, 112 lidostas un 238 atsāļošanas rūpnīcas – lielākā daļa no tām ir potenciāls vides katastrofu avots. Ziņojumā norādīts arī, ka viena no svarīgākajām visa šā reģiona prioritātēm (4) ir tādu pasākumu izveide, kas būtu piemēroti seku mazināšanai dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas gadījumā.

4.   Nodarbinātība

| 4.1. | Komisārs Johannes Hahn savā 28. maija uzrunā uzsvēra nepieciešamību radīt 5 miljonus jaunu darbvietu katru gadu, lai nodarbinātu aizvien pieaugošo darbaspēku un lai nodrošinātu sociālo iekļautību. Viņš arī uzsvēra, ka šā mērķa sasniegšanas nolūkā reģionā jānodrošina izaugsmes līmenis, kas ir augstāks par 6 %. |
| --- | --- |

4.1.

Komisārs Johannes Hahn savā 28. maija uzrunā uzsvēra nepieciešamību radīt 5 miljonus jaunu darbvietu katru gadu, lai nodarbinātu aizvien pieaugošo darbaspēku un lai nodrošinātu sociālo iekļautību. Viņš arī uzsvēra, ka šā mērķa sasniegšanas nolūkā reģionā jānodrošina izaugsmes līmenis, kas ir augstāks par 6 %.

| 4.2. | Šā mērķa sasniegšana jābalsta uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātības (8. mērķis) veicināšanu, jo zemas kvalitātes nodarbinātība (nestabila, ar zemu atalgojumu, bez ilgtspējīgas un vispārējas sociālās aizsardzības) ir viens no nabadzības cēloņiem. Tāpēc no jauna ir jāpievēršas izaugsmes kvalitātei, nodarbinātības nosacījumu un darba apstākļu drošumam un nekaitīgumam, strādājošo un viņu ģimeņu sociālajai aizsardzībai, kas ir būtisks līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai. |
| --- | --- |

4.2.

Šā mērķa sasniegšana jābalsta uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātības (8. mērķis) veicināšanu, jo zemas kvalitātes nodarbinātība (nestabila, ar zemu atalgojumu, bez ilgtspējīgas un vispārējas sociālās aizsardzības) ir viens no nabadzības cēloņiem. Tāpēc no jauna ir jāpievēršas izaugsmes kvalitātei, nodarbinātības nosacījumu un darba apstākļu drošumam un nekaitīgumam, strādājošo un viņu ģimeņu sociālajai aizsardzībai, kas ir būtisks līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai.

5.   Privātie finansējuma avoti

| 5.1. | Lai privātā sektora ieguldījums rūpnieciskās attīstības komerciālajās partnerībās būtu produktīvs un efektīvs, tas ir jāpapildina ar pienācīga darba nodrošināšanas programmu, kas ir stingrāka nekā līdz šim attiecībā uz pienācīgiem darba apstākļiem. Izveidotajām darbvietām jābūt kvalitatīvākām nekā iepriekš, labi apmaksātām, saudzīgām pret vidi un cilvēka veselību, kā arī ar garantētu efektīvu sociālo aizsardzību (5). Īpaši svarīgi tas ir Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionam, kurā ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis pasaulē, kas joprojām paaugstinās, un tāpēc šajā reģionā ievērojama daļa jaunu cilvēku darbaspējīgā vecumā ir bezdarbnieki, neizglītojas un nav iesaistīti apmācībā. Lai nodrošinātu sociālo un politisko stabilitāti un novērstu konfliktus, ir svarīgi nodrošināt vismaz minimālu ienākumu drošību cilvēkiem neoficiālajā sektorā, jo tas mazina radikālismu un ekstrēmismu, vienlaikus stiprinot politisko stabilitāti un drošību (6). Sākotnējā un turpmākā izglītība, vienlīdzība, jauniešu un sieviešu līdzdalība darba tirgū, iedzīvotāju vēlme tikt cienītiem, tiesības paust savus uzskatus, pienācīgas algas, drošība, vides un sabiedrības veselības aizsardzība, agrīnā pirmsskolas izglītība un paaudžu solidaritāte ir kopēji mērķi abos Vidusjūras krastos. Valdībām jāspēj garantēt minēto vēlmju nodrošināšana bez pārvalstiskas arbitrāžas riska, kas vienpusēji aizsargātu īpašas intereses, pievēršot visu nepieciešamo uzmanību starptautiskajai tirdzniecībai, lai finansētu universālus mērķus (7). |
| --- | --- |

5.1.

Lai privātā sektora ieguldījums rūpnieciskās attīstības komerciālajās partnerībās būtu produktīvs un efektīvs, tas ir jāpapildina ar pienācīga darba nodrošināšanas programmu, kas ir stingrāka nekā līdz šim attiecībā uz pienācīgiem darba apstākļiem. Izveidotajām darbvietām jābūt kvalitatīvākām nekā iepriekš, labi apmaksātām, saudzīgām pret vidi un cilvēka veselību, kā arī ar garantētu efektīvu sociālo aizsardzību (5). Īpaši svarīgi tas ir Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionam, kurā ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis pasaulē, kas joprojām paaugstinās, un tāpēc šajā reģionā ievērojama daļa jaunu cilvēku darbaspējīgā vecumā ir bezdarbnieki, neizglītojas un nav iesaistīti apmācībā. Lai nodrošinātu sociālo un politisko stabilitāti un novērstu konfliktus, ir svarīgi nodrošināt vismaz minimālu ienākumu drošību cilvēkiem neoficiālajā sektorā, jo tas mazina radikālismu un ekstrēmismu, vienlaikus stiprinot politisko stabilitāti un drošību (6). Sākotnējā un turpmākā izglītība, vienlīdzība, jauniešu un sieviešu līdzdalība darba tirgū, iedzīvotāju vēlme tikt cienītiem, tiesības paust savus uzskatus, pienācīgas algas, drošība, vides un sabiedrības veselības aizsardzība, agrīnā pirmsskolas izglītība un paaudžu solidaritāte ir kopēji mērķi abos Vidusjūras krastos. Valdībām jāspēj garantēt minēto vēlmju nodrošināšana bez pārvalstiskas arbitrāžas riska, kas vienpusēji aizsargātu īpašas intereses, pievēršot visu nepieciešamo uzmanību starptautiskajai tirdzniecībai, lai finansētu universālus mērķus (7).

6.   Īstenošanas līdzekļi un mērķu pārraudzība

| 6.1. | Daudzpusējās sarunās Pasaules Tirdzniecības organizācijā tirdzniecība ir uzsvērta kā efektīvs ilgtspējīgas attīstības īstenošanas līdzeklis. Tomēr vairākas pašlaik notiekošās sarunas liecina par konsekvences trūkumu starp dažiem brīvās tirdzniecības mērķiem un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Tas attiecināms uz šādiem aspektiem: nolīgumi par pakalpojumiem, kuros paredzēts liberalizēt vai privatizēt daudzus publiskos pakalpojumus, kas pieejami lielam iedzīvotāju skaitam un ir nepieciešami mērķu sasniegšanai; nolīgumi par vides precēm, tehnoloģiju nodošanu, rūpnieciskā īpašuma tiesībām; nolīgumi par jaunajām informācijas tehnoloģijām, ieguves rūpniecību un kalnrūpniecību un par iestādēm strīdu izšķiršanai starp daudznacionāliem uzņēmumiem un valstīm. Ir daudz tādu jomu, kurās cēli mērķi ir diskreditēti valstu un komercinterešu spiediena dēļ. |
| --- | --- |

6.1.

Daudzpusējās sarunās Pasaules Tirdzniecības organizācijā tirdzniecība ir uzsvērta kā efektīvs ilgtspējīgas attīstības īstenošanas līdzeklis. Tomēr vairākas pašlaik notiekošās sarunas liecina par konsekvences trūkumu starp dažiem brīvās tirdzniecības mērķiem un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Tas attiecināms uz šādiem aspektiem: nolīgumi par pakalpojumiem, kuros paredzēts liberalizēt vai privatizēt daudzus publiskos pakalpojumus, kas pieejami lielam iedzīvotāju skaitam un ir nepieciešami mērķu sasniegšanai; nolīgumi par vides precēm, tehnoloģiju nodošanu, rūpnieciskā īpašuma tiesībām; nolīgumi par jaunajām informācijas tehnoloģijām, ieguves rūpniecību un kalnrūpniecību un par iestādēm strīdu izšķiršanai starp daudznacionāliem uzņēmumiem un valstīm. Ir daudz tādu jomu, kurās cēli mērķi ir diskreditēti valstu un komercinterešu spiediena dēļ.

| 6.2. | Tirdzniecības politikā jaunattīstības valstīm ir jāatstāj zināma politiska rīcības brīvība – tostarp spēja koncentrēties uz to, kāda ir ietekme uz bezdarbu, mazaizsargātām personām, dzimumu līdztiesību un ilgtspējīgu attīstību –, nevis jāstiprina liberalizācija kā pašmērķis. Tāpēc mēs iesakām pilnībā pārskatīt visus tirdzniecības un ieguldījumu līgumus, lai konstatētu visas jomas, kurās tie var ierobežot jaunattīstības valstu spēju novērst un pārvaldīt krīzes, regulēt kapitāla plūsmas, aizsargāt tiesības uz iztiku un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, stiprināt taisnīgu nodokļu uzlikšanu, sniegt pamata sabiedriskos pakalpojumus un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

6.2.

Tirdzniecības politikā jaunattīstības valstīm ir jāatstāj zināma politiska rīcības brīvība – tostarp spēja koncentrēties uz to, kāda ir ietekme uz bezdarbu, mazaizsargātām personām, dzimumu līdztiesību un ilgtspējīgu attīstību –, nevis jāstiprina liberalizācija kā pašmērķis. Tāpēc mēs iesakām pilnībā pārskatīt visus tirdzniecības un ieguldījumu līgumus, lai konstatētu visas jomas, kurās tie var ierobežot jaunattīstības valstu spēju novērst un pārvaldīt krīzes, regulēt kapitāla plūsmas, aizsargāt tiesības uz iztiku un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, stiprināt taisnīgu nodokļu uzlikšanu, sniegt pamata sabiedriskos pakalpojumus un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību.

| 6.3. | Valdībām vajadzētu obligāti novērtēt, kā vairāku, daudzu un divu pušu tirdzniecības un ieguldījumu līgumi ietekmē cilvēktiesības, īpašu uzmanību veltot tiesībām uz attīstību un specifiskām tiesībām uz pārtiku, veselības aizsardzību un iztiku, ņemot vērā ietekmi uz marginālām grupām. Šajā nolūkā būtu jāīsteno rezolūcijas projekts, ko 2014. gada jūnijā Ženēvā pieņēma ANO Cilvēktiesību padome, un jāizveido darba grupa, kuras uzdevums būtu sagatavot juridisku instrumentu, ar kuru starptautiskām korporācijām tiek noteikti obligāti pienākumi starptautisko cilvēktiesību jomā. |
| --- | --- |

6.3.

Valdībām vajadzētu obligāti novērtēt, kā vairāku, daudzu un divu pušu tirdzniecības un ieguldījumu līgumi ietekmē cilvēktiesības, īpašu uzmanību veltot tiesībām uz attīstību un specifiskām tiesībām uz pārtiku, veselības aizsardzību un iztiku, ņemot vērā ietekmi uz marginālām grupām. Šajā nolūkā būtu jāīsteno rezolūcijas projekts, ko 2014. gada jūnijā Ženēvā pieņēma ANO Cilvēktiesību padome, un jāizveido darba grupa, kuras uzdevums būtu sagatavot juridisku instrumentu, ar kuru starptautiskām korporācijām tiek noteikti obligāti pienākumi starptautisko cilvēktiesību jomā.

| 6.4. | Laika posmā, kurš vēl ir jānosaka un kurā varētu uzskatīt, ka pasaule atgūstas pēc 2008. gada (finanšu) krīzes un pēc 2011. gada (demokrātijas) krīzes, investīcijas, kas ir lietderīgas nodarbinātībai un videi un ir saistītas ar attīstības mērķiem laikposmam pēc 2015. gada, nebūtu jāiekļauj valsts budžeta deficīta uzskaitē un būtu jāuzskata par vispārējiem, ilgstošiem un ilgtspējīgiem ieguldījumiem kopīgās interesēs, un tās būtu jāfinansē ar nulles likmi un jāaizliedz izmantot riska ieguldījumu fondos. |
| --- | --- |

6.4.

Laika posmā, kurš vēl ir jānosaka un kurā varētu uzskatīt, ka pasaule atgūstas pēc 2008. gada (finanšu) krīzes un pēc 2011. gada (demokrātijas) krīzes, investīcijas, kas ir lietderīgas nodarbinātībai un videi un ir saistītas ar attīstības mērķiem laikposmam pēc 2015. gada, nebūtu jāiekļauj valsts budžeta deficīta uzskaitē un būtu jāuzskata par vispārējiem, ilgstošiem un ilgtspējīgiem ieguldījumiem kopīgās interesēs, un tās būtu jāfinansē ar nulles likmi un jāaizliedz izmantot riska ieguldījumu fondos.

| 6.5. | Cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, pret nelikumīgām finanšu plūsmām ar mērķi legalizēt nelikumīgi, tostarp nedeklarētā darbā, migrantu ļaunprātīgā izmantošanā un eksportējot nepārstrādātus atkritumus, iegūtus līdzekļus vajadzētu nodrošināt tos papildu līdzekļus, kas nepieciešami IAM īstenošanai (8). |
| --- | --- |

6.5.

Cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, pret nelikumīgām finanšu plūsmām ar mērķi legalizēt nelikumīgi, tostarp nedeklarētā darbā, migrantu ļaunprātīgā izmantošanā un eksportējot nepārstrādātus atkritumus, iegūtus līdzekļus vajadzētu nodrošināt tos papildu līdzekļus, kas nepieciešami IAM īstenošanai (8).

| 6.6. | Visbeidzot, būtu jāuzskata, ka spēkā esošie starptautiskie tiesību instrumenti arī ir īstenošanas līdzekļi, un ja atsevišķas konvencijas – SDO pamatkonvencijas, ar darbu saistītās konvencijas, ANO 1979. gada 18. decembra Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Starptautiskā konvencija par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, Konvencija Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajiem, Konvencija Nr. 184 par drošību un veselības aizsardzību lauksaimniecības nozarē, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un tā fakultatīvais protokols, kas ir tikai daži no piemēriem – tiktu ratificētas un transponētas visu Savienības Vidusjūrai dalībvalstu tiesību aktos, tās būtu prioritāri ar finansēm nesaistīti īstenošanas līdzekļi un jau paši par sevi nodrošinātu cilvēku tiesību aizsardzību (de jure), kas ir nepieciešama un būtiski svarīga, lai reāli (de facto) sasniegtu daudzus no ilgtspējīgas attīstības mērķiem:
  Ilgtspējīgas attīstības mērķi (9) | 1. mērķis. Likvidēt nabadzību visos tās veidos visā pasaulē |
| --- | --- | --- |

6.6.

Visbeidzot, būtu jāuzskata, ka spēkā esošie starptautiskie tiesību instrumenti arī ir īstenošanas līdzekļi, un ja atsevišķas konvencijas – SDO pamatkonvencijas, ar darbu saistītās konvencijas, ANO 1979. gada 18. decembra Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Starptautiskā konvencija par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, Konvencija Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajiem, Konvencija Nr. 184 par drošību un veselības aizsardzību lauksaimniecības nozarē, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un tā fakultatīvais protokols, kas ir tikai daži no piemēriem – tiktu ratificētas un transponētas visu Savienības Vidusjūrai dalībvalstu tiesību aktos, tās būtu prioritāri ar finansēm nesaistīti īstenošanas līdzekļi un jau paši par sevi nodrošinātu cilvēku tiesību aizsardzību (de jure), kas ir nepieciešama un būtiski svarīga, lai reāli (de facto) sasniegtu daudzus no ilgtspējīgas attīstības mērķiem:

Ilgtspējīgas attīstības mērķi (9)

1. mērķis. Likvidēt nabadzību visos tās veidos visā pasaulē

| | 2. mērķis. Likvidēt badu, panākt nodrošinātību ar pārtiku un pilnvērtīgu uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību |
| --- | --- |

2. mērķis. Likvidēt badu, panākt nodrošinātību ar pārtiku un pilnvērtīgu uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību

| | 3. mērķis. Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos |
| --- | --- |

3. mērķis. Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos

| | 4. mērķis. Nodrošināt iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem iedzīvotājiem |
| --- | --- |

4. mērķis. Nodrošināt iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem iedzīvotājiem

| | 5. mērķis. Nodrošināt dzimumu līdztiesību un emancipēt visas sievietes un meitenes |
| --- | --- |

5. mērķis. Nodrošināt dzimumu līdztiesību un emancipēt visas sievietes un meitenes

| | 6. mērķis. Nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību visiem un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

6. mērķis. Nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību visiem un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

| | 7. mērķis. Nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei |
| --- | --- |

7. mērķis. Nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei

| | 8. mērķis. Veicināt stabilu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu ikvienam |
| --- | --- |

8. mērķis. Veicināt stabilu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu ikvienam

| | 9. mērķis. Veidot noturīgu infrastruktūru, veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu industrializāciju un sekmēt inovāciju |
| --- | --- |

9. mērķis. Veidot noturīgu infrastruktūru, veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu industrializāciju un sekmēt inovāciju

| | 10. mērķis. Samazināt nevienlīdzību starp valstīm un vienas valsts robežās |
| --- | --- |

10. mērķis. Samazināt nevienlīdzību starp valstīm un vienas valsts robežās

| | 11. mērķis. Padarīt pilsētas un iedzīvotāju apmetnes iekļaujošas, drošas, izturīgas un ilgtspējīgas |
| --- | --- |

11. mērķis. Padarīt pilsētas un iedzīvotāju apmetnes iekļaujošas, drošas, izturīgas un ilgtspējīgas

| | 12. mērķis. Nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus |
| --- | --- |

12. mērķis. Nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus

| | 13. mērķis. Steidzami rīkoties, lai apkarotu klimata pārmaiņas un to ietekmi (10) |
| --- | --- |

13. mērķis. Steidzami rīkoties, lai apkarotu klimata pārmaiņas un to ietekmi (10)

| | 14. mērķis. Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai |
| --- | --- |

14. mērķis. Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai

| | 15. mērķis. Aizsargāt un atjaunot sauszemes ekosistēmas un veicināt to ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, novērst pārtuksnešošanos, apturēt augsnes degradāciju un veikt tās uzlabošanu un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu |
| --- | --- |

15. mērķis. Aizsargāt un atjaunot sauszemes ekosistēmas un veicināt to ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, novērst pārtuksnešošanos, apturēt augsnes degradāciju un veikt tās uzlabošanu un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu

| | 16. mērķis Veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidi ilgtspējīgai attīstībai, nodrošināt ikvienas personas piekļuvi tiesiskumam un veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos |
| --- | --- |

16. mērķis Veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidi ilgtspējīgai attīstībai, nodrošināt ikvienas personas piekļuvi tiesiskumam un veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos

| | 17. mērķis Pastiprināt īstenošanas līdzekļus un atjaunot globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai |
| --- | --- |

17. mērķis Pastiprināt īstenošanas līdzekļus un atjaunot globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai

| 6.7. | Reģionu komiteja un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 28. maijā kopīgi ar Eiropas Komisiju rīkoja Euromed pilsoniskās sabiedrības forumu, kurā uzstājās komisārs Johannes Hahn, Komisijas priekšsēdētāja vietniece Federica Mogherini, kā arī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

6.7.

Reģionu komiteja un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 28. maijā kopīgi ar Eiropas Komisiju rīkoja Euromed pilsoniskās sabiedrības forumu, kurā uzstājās komisārs Johannes Hahn, Komisijas priekšsēdētāja vietniece Federica Mogherini, kā arī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs.

| 6.8. | Šajā forumā, kas paredzēts ES jaunās kaimiņattiecību politikas vadlīniju apspriešanai, komisārs Johannes Hahn atgādināja dažādos fondus, kas ir tieši piešķirti Sīrijas un tās kaimiņvalstu humanitārās krīzes risināšanai – tie ir 52 miljoni euro no Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumenta – un raksturoja jau paveikto darbu, kam vēl jāpieskaita EUR 40 miljoni, kuri novirzīti no ES reģionālā ieguldījumu fonda. |
| --- | --- |

6.8.

Šajā forumā, kas paredzēts ES jaunās kaimiņattiecību politikas vadlīniju apspriešanai, komisārs Johannes Hahn atgādināja dažādos fondus, kas ir tieši piešķirti Sīrijas un tās kaimiņvalstu humanitārās krīzes risināšanai – tie ir 52 miljoni euro no Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumenta – un raksturoja jau paveikto darbu, kam vēl jāpieskaita EUR 40 miljoni, kuri novirzīti no ES reģionālā ieguldījumu fonda.

| 6.9. | Visbeidzot jāpievēršas Eiropas programmai migrācijas jomā, ko Eiropas Komisija publicēja divas nedēļas pēc valdību vadītāju samita un kurā ir ierosināts konkrēts plāns sadalīt bēgļu pārvietošanas un uzņemšanas pasākumus, ievērojot LESD 78. panta 3. punktu (11). |
| --- | --- |

6.9.

Visbeidzot jāpievēršas Eiropas programmai migrācijas jomā, ko Eiropas Komisija publicēja divas nedēļas pēc valdību vadītāju samita un kurā ir ierosināts konkrēts plāns sadalīt bēgļu pārvietošanas un uzņemšanas pasākumus, ievērojot LESD 78. panta 3. punktu (11).

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisārs Neven Mimica, EESK 508. plenārsesija 2015. gada 28. maijā.

1

Neven Mimica

(2)  http://www.etf.europa.eu/web.nsf/pages/home

2

(3)  http://eeas.europa.eu/statements-eeas/2015/150528_01_en.htm

3

(4)  http://www.preventionweb.net – Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību programma (PPRD South), 2013. gada februāris.

4

PPRD South

(5)  Sk. EESK atzinumu “Sociālā aizsardzība Eiropas Savienības attīstības sadarbības kontekstā” (OV C 161, 6.6.2013., 82. lpp.).

5

(6)  “Mērķi laikposmam pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs”. EESK uzklausīšanas sanāksme 2015. gada 22. maijā, Solidar redzējums par laikposmu pēc 2015. gada.

6

Solidar

(7)  EESK atzinums REX/441 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 49. lappusi).

7

Oficiālā Vēstneša

(8)  Saskaņā ar tādiem avotiem kā Pasaules Banka, SVF, transparency.org u. c. vismaz 1  000 miljardu dolāru.

8

(9)  Saskaņā ar 2015. gada janvāra noslēguma dokumenta sākumprojektu ANO samitam, lai pieņemtu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada.

9

(10)  Atzīstot, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām ir galvenais starptautiskais un starpvaldību forums, lai apspriestu pasaules mēroga rīcību cīņā pret klimata pārmaiņām.

10

(11)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/news/news/2015/20150527_02_en.htm

11

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/49

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Attīstības finansēšana – pilsoniskās sabiedrības nostāja”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/08)

| Ziņotājs: | Ivan VOLEŠ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ivan VOLEŠ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 18. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Attīstības finansēšana – pilsoniskās sabiedrības nostāja”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 11. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2015. gada 2. jūlija sēdē), ar 142 balsīm par, 0 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK vēlas, lai jaunajai attīstības programmai būtu globāla dimensija un tā būtu vērsta uz sieviešu un vīriešu dzīves kvalitātes uzlabošanu. Šīs programmas pamatā ir jābūt cilvēktiesību ievērošanai, konfliktu novēršanai un to miermīlīgai atrisināšanai, sabiedrisko lietu labai pārvaldībai, sociālās nevienlīdzības mazināšanai, sieviešu lomas palielināšanai un visu to personu līdzdalībai, kuras jūtas atbildīgas par pasaules attīstības procesiem un par tās saglabāšanu nākamajām paaudzēm. |
| --- | --- |

1.1.

EESK vēlas, lai jaunajai attīstības programmai būtu globāla dimensija un tā būtu vērsta uz sieviešu un vīriešu dzīves kvalitātes uzlabošanu. Šīs programmas pamatā ir jābūt cilvēktiesību ievērošanai, konfliktu novēršanai un to miermīlīgai atrisināšanai, sabiedrisko lietu labai pārvaldībai, sociālās nevienlīdzības mazināšanai, sieviešu lomas palielināšanai un visu to personu līdzdalībai, kuras jūtas atbildīgas par pasaules attīstības procesiem un par tās saglabāšanu nākamajām paaudzēm.

| 1.2. | EESK atbalsta ierosināto ilgtspējīgas attīstības mērķu pieņemšanu un prasa mobilizēt visus pieejamos finanšu resursus un tos izmantot pārredzamā veidā un efektīvi, lai līdzsvaroti integrētu ilgtspējīgas attīstības ekonomisko, sociālo un vides dimensiju. Ir jācīnās pret resursu izniekošanu bruņotos konfliktos, to nelikumīgu pārvietošanu un iepludināšanu ēnu ekonomikā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atbalsta ierosināto ilgtspējīgas attīstības mērķu pieņemšanu un prasa mobilizēt visus pieejamos finanšu resursus un tos izmantot pārredzamā veidā un efektīvi, lai līdzsvaroti integrētu ilgtspējīgas attīstības ekonomisko, sociālo un vides dimensiju. Ir jācīnās pret resursu izniekošanu bruņotos konfliktos, to nelikumīgu pārvietošanu un iepludināšanu ēnu ekonomikā.

| 1.3. | EESK prasa attīstības jomas prioritātēs iekļaut sociālā dialoga veicināšanu, jo tas ir svarīgs instruments, lai līdzsvaroti tiktu ņemtas vērā sociālo partneru intereses, kā arī uzturētu sociālā miera stāvokli, kas nepieciešams, lai veiksmīgi īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). |
| --- | --- |

1.3.

EESK prasa attīstības jomas prioritātēs iekļaut sociālā dialoga veicināšanu, jo tas ir svarīgs instruments, lai līdzsvaroti tiktu ņemtas vērā sociālo partneru intereses, kā arī uzturētu sociālā miera stāvokli, kas nepieciešams, lai veiksmīgi īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM).

| 1.4. | Oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ir jāparedz galvenokārt mazāk attīstītām un neaizsargātām valstīm. ES būtu atkārtoti jāapliecina apņemšanās piešķirt OAP finanšu līdzekļus 0,7 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma (NKI) un 0,15 %–0,20 % no šiem līdzekļiem novirzīt mazāk attīstītajām valstīm. Šī apņemšanās ir jāsaista ar atbalsta regularitātes prasību, kā arī prasību racionāli izlietot visus attīstības atbalsta līdzekļus, ievērojot Monterejā, Dohā un Busanā pieņemtos principus. |
| --- | --- |

1.4.

Oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ir jāparedz galvenokārt mazāk attīstītām un neaizsargātām valstīm. ES būtu atkārtoti jāapliecina apņemšanās piešķirt OAP finanšu līdzekļus 0,7 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma (NKI) un 0,15 %–0,20 % no šiem līdzekļiem novirzīt mazāk attīstītajām valstīm. Šī apņemšanās ir jāsaista ar atbalsta regularitātes prasību, kā arī prasību racionāli izlietot visus attīstības atbalsta līdzekļus, ievērojot Monterejā, Dohā un Busanā pieņemtos principus.

| 1.5. | OAP ir jāvērtē ne tikai pēc tās apjoma, bet ir jāņem vērā arī tās kvalitāte un ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā. Tādēļ ir jāizstrādā jauni rādītāji OAP efektivitātes novērtēšanai. |
| --- | --- |

1.5.

OAP ir jāvērtē ne tikai pēc tās apjoma, bet ir jāņem vērā arī tās kvalitāte un ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā. Tādēļ ir jāizstrādā jauni rādītāji OAP efektivitātes novērtēšanai.

| 1.6. | Lai paaugstinātu budžeta atbalsta efektivitāti jaunattīstības valstīs, EESK iesaka izmantot ES kohēzijas politikas un tās instrumentu, piemēram, struktūrfondu un kohēzijas fondu, īstenošanas pieredzi, lai šos attīstībai paredzētos finanšu līdzekļus mērķtiecīgi izmantotu IAM sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.6.

Lai paaugstinātu budžeta atbalsta efektivitāti jaunattīstības valstīs, EESK iesaka izmantot ES kohēzijas politikas un tās instrumentu, piemēram, struktūrfondu un kohēzijas fondu, īstenošanas pieredzi, lai šos attīstībai paredzētos finanšu līdzekļus mērķtiecīgi izmantotu IAM sasniegšanai.

| 1.7. | Lai uzlabotu iekšzemes resursu izmantošanu, kuru nozīme palielināsies neatkarīgi no tā, vai tie ir valsts vai privātie līdzekļi, jāveic radikālas nodokļu reformas, jāievieš stingra fiskālā pārvaldība, jāintegrē neformālais sektors likumīgajā tautsaimniecībā un jāveic apņēmīgi pasākumi, lai apkarotu un novērstu korupciju. Šiem pasākumiem labvēlīga būtu starptautisku nolīgumu noslēgšana par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm, nelikumīgām finanšu plūsmām, kā arī ciešāka sadarbība ar ESAO un ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos. |
| --- | --- |

1.7.

Lai uzlabotu iekšzemes resursu izmantošanu, kuru nozīme palielināsies neatkarīgi no tā, vai tie ir valsts vai privātie līdzekļi, jāveic radikālas nodokļu reformas, jāievieš stingra fiskālā pārvaldība, jāintegrē neformālais sektors likumīgajā tautsaimniecībā un jāveic apņēmīgi pasākumi, lai apkarotu un novērstu korupciju. Šiem pasākumiem labvēlīga būtu starptautisku nolīgumu noslēgšana par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm, nelikumīgām finanšu plūsmām, kā arī ciešāka sadarbība ar ESAO un ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos.

| 1.8. | EESK atbalsta privātā sektora līdzdalību tādu projektu īstenošanā, kuri pilnīgi vai daļēji nav īstenojami no komerciālā viedokļa, veidojot publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) un finansējot PPP projektus ar jaukta tipa finansējumu (“blending”). Minēto projektu veiksmīgas īstenošanas priekšnoteikums ir ex ante novērtējums par to ilgtspēju, pārredzamības principa ievērošana (arī ziņojumu sagatavošanā), kā arī kopīgas atbildības un saistību izpildes principu ievērošana. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atbalsta privātā sektora līdzdalību tādu projektu īstenošanā, kuri pilnīgi vai daļēji nav īstenojami no komerciālā viedokļa, veidojot publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) un finansējot PPP projektus ar jaukta tipa finansējumu (“blending”). Minēto projektu veiksmīgas īstenošanas priekšnoteikums ir ex ante novērtējums par to ilgtspēju, pārredzamības principa ievērošana (arī ziņojumu sagatavošanā), kā arī kopīgas atbildības un saistību izpildes principu ievērošana.

| 1.9. | EESK atzīst, ka tiešiem ārvalstu ieguldījumiem attīstībā var būt liela nozīme, ja šie ieguldījumi ir vērsti uz IAM īstenošanu. Ieņēmumi no tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem būtu prioritāri no jauna jāiegulda tajās jaunattīstības valstīs, kurās šie ienākumi ir gūti. Saņēmējvalstīm ir vajadzīga skaidra ieguldījumu stratēģija. Jaunajām ieguldītājām valstīm, piemēram, Ķīnai, Brazīlijai, Indijai un citām, veicot ieguldījumus jaunattīstības valstīs, būtu jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības principi. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atzīst, ka tiešiem ārvalstu ieguldījumiem attīstībā var būt liela nozīme, ja šie ieguldījumi ir vērsti uz IAM īstenošanu. Ieņēmumi no tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem būtu prioritāri no jauna jāiegulda tajās jaunattīstības valstīs, kurās šie ienākumi ir gūti. Saņēmējvalstīm ir vajadzīga skaidra ieguldījumu stratēģija. Jaunajām ieguldītājām valstīm, piemēram, Ķīnai, Brazīlijai, Indijai un citām, veicot ieguldījumus jaunattīstības valstīs, būtu jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības principi.

| 1.10. | EESK atbalsta novatoriskus un papildinošus attīstības finansēšanas avotus, piemēram, kolektīvo finansēšanu, starptautisko labdarības fondu pasākumus un diasporas uzkrājumu pārvedumu uz izcelsmes valstīm. Komiteja atzinīgi vērtē dažus Inovatīva attīstības finansējuma vadības grupas priekšlikumus par jauniem finansējuma avotiem. Tie varētu kļūt par nozīmīgiem resursiem, ja vien tie tiks īstenoti pasaules mērogā un ja tie neradīs pārāk lielus šķēršļus attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

1.10.

EESK atbalsta novatoriskus un papildinošus attīstības finansēšanas avotus, piemēram, kolektīvo finansēšanu, starptautisko labdarības fondu pasākumus un diasporas uzkrājumu pārvedumu uz izcelsmes valstīm. Komiteja atzinīgi vērtē dažus Inovatīva attīstības finansējuma vadības grupas priekšlikumus par jauniem finansējuma avotiem. Tie varētu kļūt par nozīmīgiem resursiem, ja vien tie tiks īstenoti pasaules mērogā un ja tie neradīs pārāk lielus šķēršļus attiecīgajā nozarē.

| 1.11. | Pilsoniskā sabiedrība, kas ietver arī sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas, ir daudz efektīvāk un konstruktīvāk jāiesaista attīstības programmu izstrādē, to īstenošanas pārraudzībā un to rezultātu un ietekmes novērtēšanā. Tāpēc gan jaunattīstības valstīs, gan attīstītajās valstīs ir jāizveido un regulāri jāuzlabo attīstības palīdzības procesu uzraudzības sistēma un tajā jāiesaista attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Šādā perspektīvā EESK piedāvā izmantot savu plašo pieredzi sadarbībā ar partneriem ĀKK valstīs, Latīņamerikas, Āzijas un Austrumu partnerības valstīs, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona un citās valstīs. |
| --- | --- |

1.11.

Pilsoniskā sabiedrība, kas ietver arī sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas, ir daudz efektīvāk un konstruktīvāk jāiesaista attīstības programmu izstrādē, to īstenošanas pārraudzībā un to rezultātu un ietekmes novērtēšanā. Tāpēc gan jaunattīstības valstīs, gan attīstītajās valstīs ir jāizveido un regulāri jāuzlabo attīstības palīdzības procesu uzraudzības sistēma un tajā jāiesaista attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Šādā perspektīvā EESK piedāvā izmantot savu plašo pieredzi sadarbībā ar partneriem ĀKK valstīs, Latīņamerikas, Āzijas un Austrumu partnerības valstīs, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona un citās valstīs.

| 1.12. | Lai pilsoniskā sabiedrība varētu veikt šo uzdevumu, tā ir jāatbalsta ar programmām, kas paredzētas partnervalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju veiktspējas stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.12.

Lai pilsoniskā sabiedrība varētu veikt šo uzdevumu, tā ir jāatbalsta ar programmām, kas paredzētas partnervalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju veiktspējas stiprināšanai.

2.   EESK pamatnostāja saistībā ar attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada

| 2.1. | 2015. gads ir izšķirošs, jo tiks noteikta jauna pieeja attīstībai pasaules mērogā. Ar Tūkstošgades attīstības mērķiem ir izdevies tikai daļēji izpildīt to virsuzdevumu, proti, samazināt nabadzību. Ar jaunajiem ilgtspējīgās attīstības mērķiem (IAM) (1) vajadzētu panākt būtiskas pārmaiņas, uz kurām EESK norādījusi jau sen. Komiteja pauž gandarījumu, ka vairāki tās ieteikumi ir iekļauti IAM. |
| --- | --- |

2.1.

2015. gads ir izšķirošs, jo tiks noteikta jauna pieeja attīstībai pasaules mērogā. Ar Tūkstošgades attīstības mērķiem ir izdevies tikai daļēji izpildīt to virsuzdevumu, proti, samazināt nabadzību. Ar jaunajiem ilgtspējīgās attīstības mērķiem (IAM) (1) vajadzētu panākt būtiskas pārmaiņas, uz kurām EESK norādījusi jau sen. Komiteja pauž gandarījumu, ka vairāki tās ieteikumi ir iekļauti IAM.

| 2.2. | Jaunākajos atzinumos EESK prasīja, lai jaunie attīstības mērķi tiktu integrēti arī pasaules mēroga ilgtspējīgā attīstībā (2). Tā aicināja pievērst uzmanību pilsoniskās sabiedrības neaizstājamajai lomai attīstības politikā (3) un norādīja uz nepieciešamību iekļaut sociālo aizsardzību ES attīstības politikā (4). Komiteja iesniedza arī vairākus priekšlikumus par privātā sektora iesaistīšanu attīstības procesos pēc 2015. gada (5), par ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušanu un pilsoniskās sabiedrības lomu ES ieguldījumu nolīgumos (6), par tirdzniecības pienesumu izaugsmei un attīstībai (7) un par mērķiem pēc 2015. gada Eiropas Vidusjūras reģionā (8). REX specializētā nodaļa un EESK Ilgtspējīgas attīstības novērošanas centrs kopīgajā ārpuskārtas sanāksmē 2014. gada 20. oktobrī pieņēma ieteikumus saistībā ar attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kas paredzēti turpmākajām sarunām par IAM un to finansēšanu. |
| --- | --- |

2.2.

Jaunākajos atzinumos EESK prasīja, lai jaunie attīstības mērķi tiktu integrēti arī pasaules mēroga ilgtspējīgā attīstībā (2). Tā aicināja pievērst uzmanību pilsoniskās sabiedrības neaizstājamajai lomai attīstības politikā (3) un norādīja uz nepieciešamību iekļaut sociālo aizsardzību ES attīstības politikā (4). Komiteja iesniedza arī vairākus priekšlikumus par privātā sektora iesaistīšanu attīstības procesos pēc 2015. gada (5), par ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušanu un pilsoniskās sabiedrības lomu ES ieguldījumu nolīgumos (6), par tirdzniecības pienesumu izaugsmei un attīstībai (7) un par mērķiem pēc 2015. gada Eiropas Vidusjūras reģionā (8). REX specializētā nodaļa un EESK Ilgtspējīgas attīstības novērošanas centrs kopīgajā ārpuskārtas sanāksmē 2014. gada 20. oktobrī pieņēma ieteikumus saistībā ar attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kas paredzēti turpmākajām sarunām par IAM un to finansēšanu.

| 2.3. | Sociālajam dialogam ir jākļūst par svarīgu sastāvdaļu attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada, jo tas ir instruments, kas ļauj regulēt darba devēju un darba ņēmēju attiecības un, līdzsvarotā veidā ņemot vērā sociālo partneru intereses, ļauj saglabāt sociālo mieru, kas nepieciešams, lai konkrētas sabiedrības pastāvīga attīstība būtu veiksmīga. |
| --- | --- |

2.3.

Sociālajam dialogam ir jākļūst par svarīgu sastāvdaļu attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada, jo tas ir instruments, kas ļauj regulēt darba devēju un darba ņēmēju attiecības un, līdzsvarotā veidā ņemot vērā sociālo partneru intereses, ļauj saglabāt sociālo mieru, kas nepieciešams, lai konkrētas sabiedrības pastāvīga attīstība būtu veiksmīga.

| 2.4. | EESK uzstāj, ka pašlaik notiekošajās sarunās PTO ietvaros vai ES uzsāktajā sarunās par pakalpojumiem un vides precēm, kā arī pašreizējo PTO līgumu īstenošanā nepieciešama konsekvence starp brīvās tirdzniecības mērķiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

2.4.

EESK uzstāj, ka pašlaik notiekošajās sarunās PTO ietvaros vai ES uzsāktajā sarunās par pakalpojumiem un vides precēm, kā arī pašreizējo PTO līgumu īstenošanā nepieciešama konsekvence starp brīvās tirdzniecības mērķiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

| 2.5. | Visiem tirdzniecības un investīciju nolīgumiem vajadzētu atbilst ilgtspējīgas attīstības kritērijiem, tostarp ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātību, neaizsargātām iedzīvotāju grupām un dzimumu līdztiesību. Tie nedrīkstētu atturēt jaunattīstības valstis no krīzes pārvaldības, kapitāla plūsmu regulēšanas, taisnīgu nodokļu sistēmu ieviešanas un būtiski svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas. ES vajadzētu veikt visaptverošus ilgtspējas ietekmes novērtējumus, jo īpaši attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, īpašu uzmanību veltot tiesībām uz attīstību un īpašajām tiesībām uz pārtiku, veselības aizsardzību un taisnīgu atalgojumu, ņemot vērā ietekmi arī uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

2.5.

Visiem tirdzniecības un investīciju nolīgumiem vajadzētu atbilst ilgtspējīgas attīstības kritērijiem, tostarp ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātību, neaizsargātām iedzīvotāju grupām un dzimumu līdztiesību. Tie nedrīkstētu atturēt jaunattīstības valstis no krīzes pārvaldības, kapitāla plūsmu regulēšanas, taisnīgu nodokļu sistēmu ieviešanas un būtiski svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas. ES vajadzētu veikt visaptverošus ilgtspējas ietekmes novērtējumus, jo īpaši attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, īpašu uzmanību veltot tiesībām uz attīstību un īpašajām tiesībām uz pārtiku, veselības aizsardzību un taisnīgu atalgojumu, ņemot vērā ietekmi arī uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām.

| 2.6. | Pasaules mērogā vienojoties par ilgtspējīgu attīstību, jāievēro cilvēka pamattiesības un jāpievērš uzmanība konfliktu novēršanai un miera stiprināšanai, nevienlīdzības novēršanai sociālajā jomā, pareizas pārvaldības nodrošināšanai, atbalsta sniegšanai demokrātiski ievēlētām vietējām pašvaldībām, sieviešu lomas stiprināšanai un privātā sektora iesaistīšanai attīstības procesā. Lai to panāktu, ANO locekļiem būtu jāpieņem, jāveicina un jāratificē starptautiskie juridiskie instrumenti, konvencijas, nolīgumi un noteikumi (9). Uzskatām, ka Eiropas Komisijas paziņojums par tematu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (10) ir piemērots pamats turpmākajām sarunām, kurās aicinām ES uzņemties vadošu lomu. |
| --- | --- |

2.6.

Pasaules mērogā vienojoties par ilgtspējīgu attīstību, jāievēro cilvēka pamattiesības un jāpievērš uzmanība konfliktu novēršanai un miera stiprināšanai, nevienlīdzības novēršanai sociālajā jomā, pareizas pārvaldības nodrošināšanai, atbalsta sniegšanai demokrātiski ievēlētām vietējām pašvaldībām, sieviešu lomas stiprināšanai un privātā sektora iesaistīšanai attīstības procesā. Lai to panāktu, ANO locekļiem būtu jāpieņem, jāveicina un jāratificē starptautiskie juridiskie instrumenti, konvencijas, nolīgumi un noteikumi (9). Uzskatām, ka Eiropas Komisijas paziņojums par tematu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (10) ir piemērots pamats turpmākajām sarunām, kurās aicinām ES uzņemties vadošu lomu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības jomā ir vajadzīga visaptveroša pieeja. Katra valsts ir atbildīga par savu attīstību, un starptautiskās sabiedrības pienākums ir izveidot labvēlīgu starptautisku vidi, kura veicina visu valstu ilgtspējīgu attīstību, ietver cieņu pret pasaules sabiedrisko labumu, dabas resursu aizsardzību, stabilus finanšu tirgus, atvērtu starptautisko tirdzniecību, sakārtotu migrāciju un mērķtiecīgu atbalstu tehnoloģiju izstrādei ilgtspējīgas attīstības veicināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības jomā ir vajadzīga visaptveroša pieeja. Katra valsts ir atbildīga par savu attīstību, un starptautiskās sabiedrības pienākums ir izveidot labvēlīgu starptautisku vidi, kura veicina visu valstu ilgtspējīgu attīstību, ietver cieņu pret pasaules sabiedrisko labumu, dabas resursu aizsardzību, stabilus finanšu tirgus, atvērtu starptautisko tirdzniecību, sakārtotu migrāciju un mērķtiecīgu atbalstu tehnoloģiju izstrādei ilgtspējīgas attīstības veicināšanas nolūkā.

| 3.2. | Visu pieejamo finanšu līdzekļu mobilizēšana ir priekšnoteikums IAM īstenošanai. Saskaņā ar UNCTAD aplēsēm jaunattīstības valstīm, lai varētu sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus laika posmā no 2015. līdz 2030. gadam, ir vajadzīgi ieguldījumi 3  900 miljardu ASV dolāru (USD) gadā, no tiem 2  500 miljardi netiek finansēti (11). |
| --- | --- |

3.2.

Visu pieejamo finanšu līdzekļu mobilizēšana ir priekšnoteikums IAM īstenošanai. Saskaņā ar UNCTAD aplēsēm jaunattīstības valstīm, lai varētu sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus laika posmā no 2015. līdz 2030. gadam, ir vajadzīgi ieguldījumi 3  900 miljardu ASV dolāru (USD) gadā, no tiem 2  500 miljardi netiek finansēti (11).

| 3.3. | EESK piekrīt uzskatam, ka pasaulē ir pieejami pietiekami finanšu resursi. Līdztekus oficiālajam finansējumam (12) pastāv arī slēpti resursi, piemēram, finansējums karadarbībai un bruņotiem konfliktiem visā pasaulē. Līdzekļu pieejamību mazina arī izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, ēnu ekonomika un nelikumīgi finanšu darījumi, pret kuriem būtu sistemātiski jācīnās. |
| --- | --- |

3.3.

EESK piekrīt uzskatam, ka pasaulē ir pieejami pietiekami finanšu resursi. Līdztekus oficiālajam finansējumam (12) pastāv arī slēpti resursi, piemēram, finansējums karadarbībai un bruņotiem konfliktiem visā pasaulē. Līdzekļu pieejamību mazina arī izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, ēnu ekonomika un nelikumīgi finanšu darījumi, pret kuriem būtu sistemātiski jācīnās.

| 3.4. | Nav iespējams nošķirt līdzekļu meklēšanu un piesaisti no pienākuma tos lietderīgi izlietot. Arī turpmāk ir jābalstās uz attīstības atbalsta efektivitātes un lietderības principiem, kas pieņemti Monterejā, Dohā un Busanā, un apņēmīgi jāapkaro izšķērdīga un nepamatota visu – gan finanšu, gan citu veidu – attīstībai paredzēto līdzekļu izlietošana. |
| --- | --- |

3.4.

Nav iespējams nošķirt līdzekļu meklēšanu un piesaisti no pienākuma tos lietderīgi izlietot. Arī turpmāk ir jābalstās uz attīstības atbalsta efektivitātes un lietderības principiem, kas pieņemti Monterejā, Dohā un Busanā, un apņēmīgi jāapkaro izšķērdīga un nepamatota visu – gan finanšu, gan citu veidu – attīstībai paredzēto līdzekļu izlietošana.

| 3.5. | Attīstības palīdzība jāvērtē ne tikai pēc tās apjoma, bet arī pēc kvalitātes un ieguldījuma ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un iedzīvotāju dzīves kvalitātes paaugstināšanā. Šajā nolūkā ir jāizstrādā jauni rādītāji, kas iever vērtēšanas kritērijus, un jānostiprina jaunattīstības valstu statistikas aģentūras, piemēram, nododot tām zinātību un veicot informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

3.5.

Attīstības palīdzība jāvērtē ne tikai pēc tās apjoma, bet arī pēc kvalitātes un ieguldījuma ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un iedzīvotāju dzīves kvalitātes paaugstināšanā. Šajā nolūkā ir jāizstrādā jauni rādītāji, kas iever vērtēšanas kritērijus, un jānostiprina jaunattīstības valstu statistikas aģentūras, piemēram, nododot tām zinātību un veicot informācijas apmaiņu.

| 3.6. | Jāpaplašina daudzveidīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība nacionālo attīstības mērķu un plānu izstrādē, lai veicinātu privātā sektora interešu un sabiedrisko mērķu saskaņotību. Šiem sektoriem ir kopīgas intereses: pārredzamības ievērošana, publiskā iepirkuma atklātība, līdzekļu izlietojuma efektivitāte un racionalitāte un valsts amatpersonu atbildība par pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

3.6.

Jāpaplašina daudzveidīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība nacionālo attīstības mērķu un plānu izstrādē, lai veicinātu privātā sektora interešu un sabiedrisko mērķu saskaņotību. Šiem sektoriem ir kopīgas intereses: pārredzamības ievērošana, publiskā iepirkuma atklātība, līdzekļu izlietojuma efektivitāte un racionalitāte un valsts amatpersonu atbildība par pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanu.

| 3.7. | Lai privātais sektors varētu pildīt savus uzdevumus attīstības jomā, tam ir nepieciešama labvēlīga uzņēmējdarbības vide, kura ietver vispāratzītu un demokrātisku tiesiskuma principu ievērošanu, kas veicina jaunu uzņēmumu izveidi un attīstību, mazina birokrātiju, nostiprina pārredzamību, ierobežo korupciju un veicina ieguldījumus. Ir svarīgi, lai privātais sektors ievērotu starptautiskā līmenī atzītus uzņēmumu sociālās atbildības principus, ekonomiskās un sociālās pamattiesības un ilgtspējīgas attīstības prasības, kā arī radītu jaunas darbvietas saskaņā ar SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu. |
| --- | --- |

3.7.

Lai privātais sektors varētu pildīt savus uzdevumus attīstības jomā, tam ir nepieciešama labvēlīga uzņēmējdarbības vide, kura ietver vispāratzītu un demokrātisku tiesiskuma principu ievērošanu, kas veicina jaunu uzņēmumu izveidi un attīstību, mazina birokrātiju, nostiprina pārredzamību, ierobežo korupciju un veicina ieguldījumus. Ir svarīgi, lai privātais sektors ievērotu starptautiskā līmenī atzītus uzņēmumu sociālās atbildības principus, ekonomiskās un sociālās pamattiesības un ilgtspējīgas attīstības prasības, kā arī radītu jaunas darbvietas saskaņā ar SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu.

| 3.8. | EESK aicina vēl vairāk stiprināt visu ar ilgtspējīgu attīstību saistītu ES politikas virzienu koordināciju un saskaņotību (13), lai novērstu iespējamo dublēšanos, pārklāšanos, sadrumstalotību un pat pretrunīgas pieejas, kā arī lai sistemātiskāk koordinētu divpusējo attīstības atbalstu, ko dalībvalstis piešķir IAM īstenošanai. |
| --- | --- |

3.8.

EESK aicina vēl vairāk stiprināt visu ar ilgtspējīgu attīstību saistītu ES politikas virzienu koordināciju un saskaņotību (13), lai novērstu iespējamo dublēšanos, pārklāšanos, sadrumstalotību un pat pretrunīgas pieejas, kā arī lai sistemātiskāk koordinētu divpusējo attīstības atbalstu, ko dalībvalstis piešķir IAM īstenošanai.

| 4. | Īpašas piezīmes |
| --- | --- |

4.

4.1.   
  Oficiālā attīstības palīdzība (OAP)

| 4.1.1. | Lai gan OAP nevar apmierināt visas vajadzības pēc attīstības palīdzības, tā joprojām ir neaizstājama mazāk attīstītu valstu un to valstu iedzīvotājiem, kas iesaistītas bruņotos konfliktos, ko apdraud dabas katastrofas vai epidēmijas, kā arī cilvēkiem, kas dzīvo izolētās salās un valstīs bez piekļuves jūrai. |
| --- | --- |

4.1.1.

Lai gan OAP nevar apmierināt visas vajadzības pēc attīstības palīdzības, tā joprojām ir neaizstājama mazāk attīstītu valstu un to valstu iedzīvotājiem, kas iesaistītas bruņotos konfliktos, ko apdraud dabas katastrofas vai epidēmijas, kā arī cilvēkiem, kas dzīvo izolētās salās un valstīs bez piekļuves jūrai.

| 4.1.2. | OAP piešķirtos līdzekļus prioritāri jāizmanto nabadzības izskaušanai nabadzīgās un neaizsargātās valstīs. EESK norāda, ka valstīs ar vidēju ienākumu līmeni nabadzība pieaug, jo bagātības netiek sadalītas vienlīdzīgi. OAP sviras efekts ir jāizmanto, lai nabadzības izskaušanai piesaistītu visu veidu palīdzību, tostarp privātos ieguldījumus. |
| --- | --- |

4.1.2.

OAP piešķirtos līdzekļus prioritāri jāizmanto nabadzības izskaušanai nabadzīgās un neaizsargātās valstīs. EESK norāda, ka valstīs ar vidēju ienākumu līmeni nabadzība pieaug, jo bagātības netiek sadalītas vienlīdzīgi. OAP sviras efekts ir jāizmanto, lai nabadzības izskaušanai piesaistītu visu veidu palīdzību, tostarp privātos ieguldījumus.

| 4.1.3. | EESK prasa Komisijai un Padomei izstrādāt kopīgu un nepārprotamu Eiropas nostāju OAP jomā, gatavojoties sarunām Adisabebas konferencē. ES būtu no jauna jāapliecina apņemšanās piešķirt OAP līdzekļus 0,7 % apmērā no tās nacionālā kopienākuma (NKI) un 0,15–0,20 % no NKI novirzīt OAP mazāk attīstītajām valstīm. EESK norāda, ka klimata pārmaiņu novēršanas pasākumiem, kas tiks apspriesti Parīzes konferencē 2015. gada decembrī, būs nepieciešami papildu līdzekļi. |
| --- | --- |

4.1.3.

EESK prasa Komisijai un Padomei izstrādāt kopīgu un nepārprotamu Eiropas nostāju OAP jomā, gatavojoties sarunām Adisabebas konferencē. ES būtu no jauna jāapliecina apņemšanās piešķirt OAP līdzekļus 0,7 % apmērā no tās nacionālā kopienākuma (NKI) un 0,15–0,20 % no NKI novirzīt OAP mazāk attīstītajām valstīm. EESK norāda, ka klimata pārmaiņu novēršanas pasākumiem, kas tiks apspriesti Parīzes konferencē 2015. gada decembrī, būs nepieciešami papildu līdzekļi.

| 4.1.4. | Statistikas dati par OAP apjomu paši par sevi neliecina ne par piešķirtā atbalsta kvalitāti, ne rezultātiem, ne arī reālo ietekmi uz saņēmējvalsts attīstību. EESK atbalsta ESAO Attīstības palīdzības komitejas (APK) priekšlikumu papildus OAP uzraudzīt arī palīdzību un atbalstu ilgtspējīgai attīstībai, kas piešķirts ārpus OAP sistēmas (14). Nefinanšu atbalstam (piemēram, izglītībā, pieredzes apmaiņā, tehnoloģiju un zinātības nodošanā, sadarbībā zinātnes un tehnoloģiju jomā) bieži vien ir daudz lielāka ietekme uz kādas valsts attīstību nekā finanšu atbalstam. |
| --- | --- |

4.1.4.

Statistikas dati par OAP apjomu paši par sevi neliecina ne par piešķirtā atbalsta kvalitāti, ne rezultātiem, ne arī reālo ietekmi uz saņēmējvalsts attīstību. EESK atbalsta ESAO Attīstības palīdzības komitejas (APK) priekšlikumu papildus OAP uzraudzīt arī palīdzību un atbalstu ilgtspējīgai attīstībai, kas piešķirts ārpus OAP sistēmas (14). Nefinanšu atbalstam (piemēram, izglītībā, pieredzes apmaiņā, tehnoloģiju un zinātības nodošanā, sadarbībā zinātnes un tehnoloģiju jomā) bieži vien ir daudz lielāka ietekme uz kādas valsts attīstību nekā finanšu atbalstam.

| 4.1.5. | Budžeta atbalstam jaunattīstības valstīs vienmēr būtu jāizpaužas kā skaidram budžeta piešķīrumam un līdzekļu devējam un saņēmējam būtu jāuzņemas kopīga atbildība par šā atbalsta veida izmantošanu IAM sasniegšanai, ievērojot starptautiski atzītus noteikumus attiecībā uz finanšu pārvaldību un uzraudzību, kā arī stingrus noteikumus un pasākumus korupcijas apkarošanai un novēršanai. Pats ES finansējums būtu pienācīgi jāaizsargā pret korupciju. Komiteja iesaka izmantot Eiropas kohēzijas politikas īstenošanā gūto pieredzi arī jaunattīstības valstīs, lai uzlabotu attīstības līdzekļu piešķiršanu IAM un padarītu to mērķtiecīgāku, kā arī stingrāk kontrolētu to izmantošanu un gūto rezultātu vērtēšanu. |
| --- | --- |

4.1.5.

Budžeta atbalstam jaunattīstības valstīs vienmēr būtu jāizpaužas kā skaidram budžeta piešķīrumam un līdzekļu devējam un saņēmējam būtu jāuzņemas kopīga atbildība par šā atbalsta veida izmantošanu IAM sasniegšanai, ievērojot starptautiski atzītus noteikumus attiecībā uz finanšu pārvaldību un uzraudzību, kā arī stingrus noteikumus un pasākumus korupcijas apkarošanai un novēršanai. Pats ES finansējums būtu pienācīgi jāaizsargā pret korupciju. Komiteja iesaka izmantot Eiropas kohēzijas politikas īstenošanā gūto pieredzi arī jaunattīstības valstīs, lai uzlabotu attīstības līdzekļu piešķiršanu IAM un padarītu to mērķtiecīgāku, kā arī stingrāk kontrolētu to izmantošanu un gūto rezultātu vērtēšanu.

4.2.   
  Valstu resursi

| 4.2.1. | EESK ir pārliecināta, ka turpmāk būtiski pieaugs attīstībai paredzēto nacionālo – gan publisko, gan privāto – resursu nozīme. |
| --- | --- |

4.2.1.

EESK ir pārliecināta, ka turpmāk būtiski pieaugs attīstībai paredzēto nacionālo – gan publisko, gan privāto – resursu nozīme.

| 4.2.2. | Lai palielinātu valstu resursu izmantošanas apjomu un efektivitāti, konsekventi jācīnās pret finanšu līdzekļu nelikumīgu aizplūšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu, tostarp nedeklarētā darbā, migrantu nelikumīgā ievešanā vai nepārstrādātu atkritumu eksportā iegūtu līdzekļu, legalizēšanu“ jāuzlabo nodokļu iekasēšana, jāapkaro korupcija un noziedzīgas darbības un jāintegrē likumīgajā tautsaimniecībā plašais neformālais sektors. Tas nozīmē, ka jāpalīdz jaunattīstības valstīm pašos pamatos reformēt nodokļu sistēmu un pilnveidot labu pārvaldību nodokļu jomā. EESK mudina ES aktīvāk darboties, lai panāktu, ka tiek noslēgti starptautiski nolīgumi cīņai ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm un nelikumīgām finanšu plūsmām, kā arī uzlabot sadarbību ar ESAO Nodokļu politikas un administrācijas centru un ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lai palielinātu valstu resursu izmantošanas apjomu un efektivitāti, konsekventi jācīnās pret finanšu līdzekļu nelikumīgu aizplūšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu, tostarp nedeklarētā darbā, migrantu nelikumīgā ievešanā vai nepārstrādātu atkritumu eksportā iegūtu līdzekļu, legalizēšanu“ jāuzlabo nodokļu iekasēšana, jāapkaro korupcija un noziedzīgas darbības un jāintegrē likumīgajā tautsaimniecībā plašais neformālais sektors. Tas nozīmē, ka jāpalīdz jaunattīstības valstīm pašos pamatos reformēt nodokļu sistēmu un pilnveidot labu pārvaldību nodokļu jomā. EESK mudina ES aktīvāk darboties, lai panāktu, ka tiek noslēgti starptautiski nolīgumi cīņai ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm un nelikumīgām finanšu plūsmām, kā arī uzlabot sadarbību ar ESAO Nodokļu politikas un administrācijas centru un ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos.

| 4.2.3. | Patlaban valsts iekšējo privāto ieguldījumu apjoms, kas tiek īstenots tiešā veidā vai kā daļa no kāda portfeļa, vairākas reizes pārsniedz ārvalstu ieguldījumu apjomu. Šie līdzekļi ir jānovirza uz attīstības mērķiem, piemēram, veicot atbilstošus stimulējošus pasākumus vai pienācīgi sagatavojot un īstenojot PPP projektus, lai šie līdzekļi kļūtu par būtisku instrumentu IAM sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.2.3.

Patlaban valsts iekšējo privāto ieguldījumu apjoms, kas tiek īstenots tiešā veidā vai kā daļa no kāda portfeļa, vairākas reizes pārsniedz ārvalstu ieguldījumu apjomu. Šie līdzekļi ir jānovirza uz attīstības mērķiem, piemēram, veicot atbilstošus stimulējošus pasākumus vai pienācīgi sagatavojot un īstenojot PPP projektus, lai šie līdzekļi kļūtu par būtisku instrumentu IAM sasniegšanai.

| 4.2.4. | Jo īpaši jaunattīstības valstīm ar bagātīgiem derīgajiem izrakteņiem ir neizmantots iekšzemes resursu potenciāls, taču vairākums to iedzīvotāju dzīvo nabadzībā, neraugoties uz relatīvi nozīmīgiem valsts ieņēmumiem, un tās nepūlas veidot savu tautsaimniecību, infrastruktūru un sociālos dienestus. Pilsoniskajai sabiedrībai ir pamats kritizēt vairāku ārvalstu ieguldītāju metodes jaunattīstības valstu ieguves rūpniecībā, kad tā pieprasa ievērot pamatstandartus tādās jomās kā vides aizsardzība, darba ņēmēju sociālā aizsardzība, nodokļu nomaksas pārredzamība un peļņas pārskaitīšana uz ārvalstīm, kā arī ziņojumu sagatavošana atbilstīgi ESAO Vadlīnijām multinacionāliem uzņēmumiem (15). EESK atzinīgi vērtē šā stāvokļa novēršanas nolūkā veiktos pasākumus, piemēram, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (16). |
| --- | --- |

4.2.4.

Jo īpaši jaunattīstības valstīm ar bagātīgiem derīgajiem izrakteņiem ir neizmantots iekšzemes resursu potenciāls, taču vairākums to iedzīvotāju dzīvo nabadzībā, neraugoties uz relatīvi nozīmīgiem valsts ieņēmumiem, un tās nepūlas veidot savu tautsaimniecību, infrastruktūru un sociālos dienestus. Pilsoniskajai sabiedrībai ir pamats kritizēt vairāku ārvalstu ieguldītāju metodes jaunattīstības valstu ieguves rūpniecībā, kad tā pieprasa ievērot pamatstandartus tādās jomās kā vides aizsardzība, darba ņēmēju sociālā aizsardzība, nodokļu nomaksas pārredzamība un peļņas pārskaitīšana uz ārvalstīm, kā arī ziņojumu sagatavošana atbilstīgi ESAO Vadlīnijām multinacionāliem uzņēmumiem (15). EESK atzinīgi vērtē šā stāvokļa novēršanas nolūkā veiktos pasākumus, piemēram, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (16).

4.3.   
  Jaukta tipa finansēšana (“blending”) un publiskā un privātā sektora partnerība (PPP)

| 4.3.1. | EESK ir pārliecināta, ka vienmēr, kad valdībām nepietiek līdzekļu, lai nepieciešamos ieguldījumus varētu īstenot par valsts līdzekļiem, un kad šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūras, kā arī sabiedrisko pakalpojumu jomā, nav īstenojami no komerciālā viedokļa, ir jāveido publiskā un privātā sektora partnerība un jāfinansē šādi PPP projekti no jaukta tipa finansējuma, ievērojot ESAO ieteikumus (17). |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK ir pārliecināta, ka vienmēr, kad valdībām nepietiek līdzekļu, lai nepieciešamos ieguldījumus varētu īstenot par valsts līdzekļiem, un kad šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūras, kā arī sabiedrisko pakalpojumu jomā, nav īstenojami no komerciālā viedokļa, ir jāveido publiskā un privātā sektora partnerība un jāfinansē šādi PPP projekti no jaukta tipa finansējuma, ievērojot ESAO ieteikumus (17).

| 4.3.2. | Minētie publiskā un privātā sektora partnerības projekti jāizstrādā saskaņā ar attiecīgās valsts attīstības stratēģiju, tie jābalsta uz tehnisku un saimniecisku pamatojumu, tajos jau iepriekš jāņem vērā ilgtspējas apsvērumi, kā arī jāievēro tādi principi kā pārredzamība, kopīga atbildība un saistību izpilde. Sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir jāiesaista šo ilgtspējīgas attīstības projektu pienesuma vērtēšanā un viņiem jāuzdod kontrolēt, vai ir ievērotas spēkā esošās SDO konvencijas. |
| --- | --- |

4.3.2.

Minētie publiskā un privātā sektora partnerības projekti jāizstrādā saskaņā ar attiecīgās valsts attīstības stratēģiju, tie jābalsta uz tehnisku un saimniecisku pamatojumu, tajos jau iepriekš jāņem vērā ilgtspējas apsvērumi, kā arī jāievēro tādi principi kā pārredzamība, kopīga atbildība un saistību izpilde. Sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir jāiesaista šo ilgtspējīgas attīstības projektu pienesuma vērtēšanā un viņiem jāuzdod kontrolēt, vai ir ievērotas spēkā esošās SDO konvencijas.

| 4.3.3. | Jaukta tipa finansējums būtu jāizmanto arī sociālās uzņēmējdarbības un ilgtermiņa projektos, kas paredzēti neaizsargāto sociālo grupu integrācijai tautsaimniecības vidē. |
| --- | --- |

4.3.3.

Jaukta tipa finansējums būtu jāizmanto arī sociālās uzņēmējdarbības un ilgtermiņa projektos, kas paredzēti neaizsargāto sociālo grupu integrācijai tautsaimniecības vidē.

4.4.   
  Ārvalstu ieguldījumi

| 4.4.1. | Ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) plūsma uz jaunattīstības valstīm 2013. gadā sasniedza 778 miljardus ASV dolāru, tomēr šo ieguldījumu nozīme ilgtspējīgā attīstībā joprojām ir neskaidra. Tikai 2 % no jaunattīstības valstīm paredzētā ĀTI finanšu līdzekļu apjoma nonāk vismazāk attīstītajās valstīs. Subsahāras Āfrikā ĀTI prioritāri tiek novirzīti uz ieguves rūpniecību, neko nedodot pārējai tautsaimniecībai. Jaunajām ieguldītājām valstīm, piemēram, Ķīnai, Brazīlijai, Indijai un citām, veicot ieguldījumus jaunattīstības valstīs, būtu jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības principi. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) plūsma uz jaunattīstības valstīm 2013. gadā sasniedza 778 miljardus ASV dolāru, tomēr šo ieguldījumu nozīme ilgtspējīgā attīstībā joprojām ir neskaidra. Tikai 2 % no jaunattīstības valstīm paredzētā ĀTI finanšu līdzekļu apjoma nonāk vismazāk attīstītajās valstīs. Subsahāras Āfrikā ĀTI prioritāri tiek novirzīti uz ieguves rūpniecību, neko nedodot pārējai tautsaimniecībai. Jaunajām ieguldītājām valstīm, piemēram, Ķīnai, Brazīlijai, Indijai un citām, veicot ieguldījumus jaunattīstības valstīs, būtu jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības principi.

| 4.4.2. | Saskaņā ar pētījumu, ko nevalstiskā organizācija EURODAD veica par jaunattīstības valstu finansēm, 2014. gadā izejošā finanšu līdzekļu plūsma no šīm valstīm divkārt pārsniedza ienākošo plūsmu no ārvalstīm, tai skaitā arī OAP, ĀTI, labdarības ziedojumus, peļņas pārskaitījumus, uzkrājumus un citus avotus (18). Jāpanāk, lai šie finanšu līdzekļi pēc iespējas tiktu no jauna ieguldīti ilgtspējīgas attīstības veicināšanā saņēmējvalstīs. |
| --- | --- |

4.4.2.

Saskaņā ar pētījumu, ko nevalstiskā organizācija EURODAD veica par jaunattīstības valstu finansēm, 2014. gadā izejošā finanšu līdzekļu plūsma no šīm valstīm divkārt pārsniedza ienākošo plūsmu no ārvalstīm, tai skaitā arī OAP, ĀTI, labdarības ziedojumus, peļņas pārskaitījumus, uzkrājumus un citus avotus (18). Jāpanāk, lai šie finanšu līdzekļi pēc iespējas tiktu no jauna ieguldīti ilgtspējīgas attīstības veicināšanā saņēmējvalstīs.

| 4.4.3. | Valstu attīstības stratēģijās vajadzētu paredzēt arī atbalstu investīcijām. Lai piesaistītu ĀTI un tos virzītu uz IAM, jārada labvēlīgi apstākļi: miers, stabilitāte, laba pārvaldība. Attīstības valstīm būtu jāiekļauj IAM ieguldījumu līgumos, ko tās noslēdz un pretim jāpiedāvā atbilstošas garantijas. EESK iesaka, lai ieguldījumu veicināšanas aģentūras un finanšu iestādes līdzekļu devējās valstīs un līdzīgas aģentūras un iestādes saņēmējās valstīs veidotu tiešu tehnisko sadarbību, kas saistīta ar valsts ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. |
| --- | --- |

4.4.3.

Valstu attīstības stratēģijās vajadzētu paredzēt arī atbalstu investīcijām. Lai piesaistītu ĀTI un tos virzītu uz IAM, jārada labvēlīgi apstākļi: miers, stabilitāte, laba pārvaldība. Attīstības valstīm būtu jāiekļauj IAM ieguldījumu līgumos, ko tās noslēdz un pretim jāpiedāvā atbilstošas garantijas. EESK iesaka, lai ieguldījumu veicināšanas aģentūras un finanšu iestādes līdzekļu devējās valstīs un līdzīgas aģentūras un iestādes saņēmējās valstīs veidotu tiešu tehnisko sadarbību, kas saistīta ar valsts ilgtspējīgas attīstības stratēģiju.

| 4.4.4. | Ir jāveicina “uz ietekmi virzīti ieguldījumi”, kas īstermiņā garantē zināmu rentabilitāti un nodrošinās rentabilitātes perspektīvas arī ilgtermiņā, pateicoties to sociālajai ietekmei, piemēram, spēju stiprināšanai vai videi, kas var sekmēt ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

4.4.4.

Ir jāveicina “uz ietekmi virzīti ieguldījumi”, kas īstermiņā garantē zināmu rentabilitāti un nodrošinās rentabilitātes perspektīvas arī ilgtermiņā, pateicoties to sociālajai ietekmei, piemēram, spēju stiprināšanai vai videi, kas var sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

4.5.   
  Novatoriski un papildu finansēšanas veidi

| 4.5.1. | Kolektīvā finansēšana un ieguldīšana ir instruments, kas nodrošina lielas iespējas mazu attīstības projektu finansēšanai (19). EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību ļoti ātri definēt šos instrumentus, izstrādāt un apstiprināt piemērotu regulējumu, kas tiem nepieciešams, kā jau ieteikts attiecīgajā komitejas atzinumā (20). |
| --- | --- |

4.5.1.

Kolektīvā finansēšana un ieguldīšana ir instruments, kas nodrošina lielas iespējas mazu attīstības projektu finansēšanai (19). EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību ļoti ātri definēt šos instrumentus, izstrādāt un apstiprināt piemērotu regulējumu, kas tiem nepieciešams, kā jau ieteikts attiecīgajā komitejas atzinumā (20).

| 4.5.2. | EESK pauž gandarījumu, ka ilgtspējīgas attīstības veicināšanas jomā darbojas arvien vairāk starptautisku labdarības fondu, nodibinājumu un programmu, piemēram, Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, Globālā partnerība izglītībai, Vakcīnu un vakcinācijas globālā alianse (GAVI) bērnu vakcinēšanai mazāk attīstītās valstīs u. c. Šiem fondiem un nodibinājumiem, kuru ietvaros valsts iestādes sadarbojas ar privātiem līdzekļu devējiem un nevalstiskām organizācijām, būtu efektīvāk jākoordinē darbība, to orientējot uz IAM. |
| --- | --- |

4.5.2.

EESK pauž gandarījumu, ka ilgtspējīgas attīstības veicināšanas jomā darbojas arvien vairāk starptautisku labdarības fondu, nodibinājumu un programmu, piemēram, Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, Globālā partnerība izglītībai, Vakcīnu un vakcinācijas globālā alianse (GAVI) bērnu vakcinēšanai mazāk attīstītās valstīs u. c. Šiem fondiem un nodibinājumiem, kuru ietvaros valsts iestādes sadarbojas ar privātiem līdzekļu devējiem un nevalstiskām organizācijām, būtu efektīvāk jākoordinē darbība, to orientējot uz IAM.

| 4.5.3. | OAP paredzētos līdzekļus, ja tie netiek uzreiz piešķirti attīstības projektiem, varētu noguldīt ieguldījumu fondos un garantētās obligācijās, lai īstermiņā gūtu ieņēmumus un veicinātu papildu līdzekļu radīšanu (21). Šāda rīcība ilgtermiņā sekmētu attīstības atbalstam nepieciešamo līdzekļu apjoma palielināšanu (22). |
| --- | --- |

4.5.3.

OAP paredzētos līdzekļus, ja tie netiek uzreiz piešķirti attīstības projektiem, varētu noguldīt ieguldījumu fondos un garantētās obligācijās, lai īstermiņā gūtu ieņēmumus un veicinātu papildu līdzekļu radīšanu (21). Šāda rīcība ilgtermiņā sekmētu attīstības atbalstam nepieciešamo līdzekļu apjoma palielināšanu (22).

| 4.5.4. | EESK atzinīgi vērtē vairākus Inovatīvas attīstības finansējuma vadības grupas priekšlikumus (23) un atbalsta paveikto darbu, radot jaunus IAM finansēšanas līdzekļus. Tomēr šie jaunie resursi ir jāievieš saskaņoti visā pasaulē, lai tie nemazinātu kādas nozares konkurētspēju un to izmantošana IAM būtu pārredzama. EESK būtu gandarīta, ja banku nozare brīvprātīgi īstenotu pasaules mēroga iniciatīvu, lai palīdzētu finansēt darbības, ar kurām varētu pārvarēt plaisu starp vajadzībām un pieejamajiem resursiem, lai tādējādi sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

4.5.4.

EESK atzinīgi vērtē vairākus Inovatīvas attīstības finansējuma vadības grupas priekšlikumus (23) un atbalsta paveikto darbu, radot jaunus IAM finansēšanas līdzekļus. Tomēr šie jaunie resursi ir jāievieš saskaņoti visā pasaulē, lai tie nemazinātu kādas nozares konkurētspēju un to izmantošana IAM būtu pārredzama. EESK būtu gandarīta, ja banku nozare brīvprātīgi īstenotu pasaules mēroga iniciatīvu, lai palīdzētu finansēt darbības, ar kurām varētu pārvarēt plaisu starp vajadzībām un pieejamajiem resursiem, lai tādējādi sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| 4.5.5. | Nepietiekami izmantotu resursu vidū jāmin diasporas finanšu līdzekļi, proti, uz izcelsmes valstīm pārskaitītie uzkrājumi, kurus arī būtu iespējams izmantot IAM īstenošanā. Vajadzētu samazināt šo uzkrājumu pārvedumu izmaksas. Būtu jāpiedāvā diasporas pārstāvjiem izglītojošas un stimulējošas programmas, kas veicinātu viņu ieinteresētību ieguldīt attīstības projektos, kas dotu iespēju viņu iekrājumiem pievienot papildu vērtību un vienlaikus veicinātu IAM sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.5.5.

Nepietiekami izmantotu resursu vidū jāmin diasporas finanšu līdzekļi, proti, uz izcelsmes valstīm pārskaitītie uzkrājumi, kurus arī būtu iespējams izmantot IAM īstenošanā. Vajadzētu samazināt šo uzkrājumu pārvedumu izmaksas. Būtu jāpiedāvā diasporas pārstāvjiem izglītojošas un stimulējošas programmas, kas veicinātu viņu ieinteresētību ieguldīt attīstības projektos, kas dotu iespēju viņu iekrājumiem pievienot papildu vērtību un vienlaikus veicinātu IAM sasniegšanu.

4.6.   
  Mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu finansēšana

| 4.6.1. | Mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir vislielākais izaugsmes un jaunu darbvietu radīšanas potenciāls, ir grūti iegūt pietiekamu finansējumu. Minētā problēma ir akūta vismazāk attīstītās valstīs, tādēļ ir jāmeklē instrumenti, kas sekmētu mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finanšu resursiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā uzņēmumu veidu atšķirības jaunattīstības valstīs, kurās dominē mikrouzņēmumi, mazi tirgotāji un lauksaimniecībā – mazas ģimenes saimniecības. |
| --- | --- |

4.6.1.

Mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir vislielākais izaugsmes un jaunu darbvietu radīšanas potenciāls, ir grūti iegūt pietiekamu finansējumu. Minētā problēma ir akūta vismazāk attīstītās valstīs, tādēļ ir jāmeklē instrumenti, kas sekmētu mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finanšu resursiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā uzņēmumu veidu atšķirības jaunattīstības valstīs, kurās dominē mikrouzņēmumi, mazi tirgotāji un lauksaimniecībā – mazas ģimenes saimniecības.

| 4.6.2. | Mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai paredzēts plašs mikroaizdevumu shēmu klāsts. Komiteja uzskata, ka visefektīvākās ir shēmas, kurās izmanto mobilo tālruņu lietojumprogrammas. Komiteja pauž gandarījumu par mikroaizdevuma izmantošanu projektu finansēšanai zaļās enerģijas jomā un atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuru mērķis ir izsniegt bezprocentu mikroaizdevumus. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir nepietiekamas kreditēšanas iespējas (no 10 līdz 2 00  000 ASV dolāru) un tās varētu aizstāt ar kredīta nomu un citiem pašu kapitāla instrumentiem. Lai to panāktu, ir jāsniedz atbalsts vietējo finanšu tirgu un banku, to skaitā vietējo aģentūru attīstībai. |
| --- | --- |

4.6.2.

Mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai paredzēts plašs mikroaizdevumu shēmu klāsts. Komiteja uzskata, ka visefektīvākās ir shēmas, kurās izmanto mobilo tālruņu lietojumprogrammas. Komiteja pauž gandarījumu par mikroaizdevuma izmantošanu projektu finansēšanai zaļās enerģijas jomā un atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuru mērķis ir izsniegt bezprocentu mikroaizdevumus. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir nepietiekamas kreditēšanas iespējas (no 10 līdz 2 00  000 ASV dolāru) un tās varētu aizstāt ar kredīta nomu un citiem pašu kapitāla instrumentiem. Lai to panāktu, ir jāsniedz atbalsts vietējo finanšu tirgu un banku, to skaitā vietējo aģentūru attīstībai.

| 4.6.3. | Vienam no atbalsta elementiem, kuru attīstītās valstis nodrošina mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vajadzētu būt pieredzes apmaiņai, vadības zināšanu, tehniskās zinātības nodošanai, apmācībai finanšu pārvaldības jomā un finanšu pamatizglītības nodrošināšanai, kā arī atbalstam šo uzņēmumu integrācijai piegādes un vērtības radīšanas ķēdēs. Lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanu, ES būtu jāiesaka izmantot principus, kas ietverti direktīvā par novēlotiem maksājumiem. |
| --- | --- |

4.6.3.

Vienam no atbalsta elementiem, kuru attīstītās valstis nodrošina mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vajadzētu būt pieredzes apmaiņai, vadības zināšanu, tehniskās zinātības nodošanai, apmācībai finanšu pārvaldības jomā un finanšu pamatizglītības nodrošināšanai, kā arī atbalstam šo uzņēmumu integrācijai piegādes un vērtības radīšanas ķēdēs. Lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanu, ES būtu jāiesaka izmantot principus, kas ietverti direktīvā par novēlotiem maksājumiem.

| 4.6.4. | Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kas aktīvi darbojas lauksaimniecības nozarē, ir r jāaizsargā pret tādu ieguldījumu praksi, kas vērsta uz zemes sagrābšanu un kuras rezultātā šie uzņēmumi tiek izstumti. Tiem varētu palīdzēt arī tādu instrumentu radīšana, kas paredz apdrošināšanu pret klimata pārmaiņu sekām. Attīstības plānošanā nedrīkst aizmirst arī atbalstu sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuriem var būt liela nozīme IAM sasniegšanā. |
| --- | --- |

4.6.4.

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kas aktīvi darbojas lauksaimniecības nozarē, ir r jāaizsargā pret tādu ieguldījumu praksi, kas vērsta uz zemes sagrābšanu un kuras rezultātā šie uzņēmumi tiek izstumti. Tiem varētu palīdzēt arī tādu instrumentu radīšana, kas paredz apdrošināšanu pret klimata pārmaiņu sekām. Attīstības plānošanā nedrīkst aizmirst arī atbalstu sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuriem var būt liela nozīme IAM sasniegšanā.

| 4.6.5. | Ekonomikas un sociālās attīstības jomā ir svarīgi, lai pēc iespējas plašākiem jaunattīstības valstu iedzīvotāju slāņiem būtu pieejami tādi finanšu instrumenti kā bankas pamatkonts vai mobilo tālruņu finanšu lietojumprogrammas. |
| --- | --- |

4.6.5.

Ekonomikas un sociālās attīstības jomā ir svarīgi, lai pēc iespējas plašākiem jaunattīstības valstu iedzīvotāju slāņiem būtu pieejami tādi finanšu instrumenti kā bankas pamatkonts vai mobilo tālruņu finanšu lietojumprogrammas.

4.7.   
  Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana attīstības palīdzības sniegšanā

| 4.7.1. | Attīstīto valstu pilsoniskā sabiedrība, tostarp sociālie partneri un nevalstiskās organizācijas, sniedz tiešu ieguldījumu attīstībā un tiem ir arī svarīga loma sadarbības virzīšanā uz attīstību un tās efektivitātes uzraudzībā (24). |
| --- | --- |

4.7.1.

Attīstīto valstu pilsoniskā sabiedrība, tostarp sociālie partneri un nevalstiskās organizācijas, sniedz tiešu ieguldījumu attīstībā un tiem ir arī svarīga loma sadarbības virzīšanā uz attīstību un tās efektivitātes uzraudzībā (24).

| 4.7.2. | Dažādās valstīs sistemātiski būtu jāatbalsta attīstības palīdzības procesu un rezultātu uzraudzības sistēmas izveide vai uzlabošana, tieši iesaistot attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tas ir veids, kā noteikt un likvidēt šķēršļus, kas kavē sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus. Šajā jomā EESK ir ilga pozitīva pieredze, kas gūta, strādājot komitejās, platformās un apvienotajās konsultatīvajās struktūrās, piemēram, ĀKK valstu un ES koordinācijas komitejā, ES un Latīņamerikas, un Karību jūras reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju sanāksmēs u. c. |
| --- | --- |

4.7.2.

Dažādās valstīs sistemātiski būtu jāatbalsta attīstības palīdzības procesu un rezultātu uzraudzības sistēmas izveide vai uzlabošana, tieši iesaistot attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tas ir veids, kā noteikt un likvidēt šķēršļus, kas kavē sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus. Šajā jomā EESK ir ilga pozitīva pieredze, kas gūta, strādājot komitejās, platformās un apvienotajās konsultatīvajās struktūrās, piemēram, ĀKK valstu un ES koordinācijas komitejā, ES un Latīņamerikas, un Karību jūras reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju sanāksmēs u. c.

| 4.7.3. | Tiešās attīstības palīdzības sniedzēju vidū ir arī sociālie partneri. Attīstīto valstu arodbiedrības īsteno attīstības projektus ar sociāliem mērķiem un atbalsta savu partneru arodbiedrību organizāciju institucionālo attīstību. Darba devēju organizācijas, tirdzniecības kameras, mazo un vidējo uzņēmumu apvienības un nozaru apvienības īsteno kopīgus projektus ar tām uzņēmumu organizācijām jaunattīstības valstīs, kuras ir to partneri, kā arī nodot tām savu pieredzi. |
| --- | --- |

4.7.3.

Tiešās attīstības palīdzības sniedzēju vidū ir arī sociālie partneri. Attīstīto valstu arodbiedrības īsteno attīstības projektus ar sociāliem mērķiem un atbalsta savu partneru arodbiedrību organizāciju institucionālo attīstību. Darba devēju organizācijas, tirdzniecības kameras, mazo un vidējo uzņēmumu apvienības un nozaru apvienības īsteno kopīgus projektus ar tām uzņēmumu organizācijām jaunattīstības valstīs, kuras ir to partneri, kā arī nodot tām savu pieredzi.

| 4.7.4. | Nevalstiskajām organizācijām ir neaizstājama loma attīstības palīdzības jomā gan attīstītās, gan jaunattīstības valstīs. Tās iesaistās tad, kad ir jāpārvar dabas un humanitāro katastrofu sekas, kā arī sociālajā, veselības aizsardzības, dzimumu līdztiesības, izglītības un citās jomās. Tās mobilizē arī plašas sabiedrības līdzekļus, organizē līdzekļu vākšanu, izglītošanas kampaņas u. c. Interesants piemērs ir arī izglītības finansēšana, izmantojot “attālinātu adopciju”, kas ļauj veidot personiskas attiecības starp iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.7.4.

Nevalstiskajām organizācijām ir neaizstājama loma attīstības palīdzības jomā gan attīstītās, gan jaunattīstības valstīs. Tās iesaistās tad, kad ir jāpārvar dabas un humanitāro katastrofu sekas, kā arī sociālajā, veselības aizsardzības, dzimumu līdztiesības, izglītības un citās jomās. Tās mobilizē arī plašas sabiedrības līdzekļus, organizē līdzekļu vākšanu, izglītošanas kampaņas u. c. Interesants piemērs ir arī izglītības finansēšana, izmantojot “attālinātu adopciju”, kas ļauj veidot personiskas attiecības starp iedzīvotājiem.

| 4.7.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju atbalstīt ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību IAM īstenošanai, pienācīgi finansējot programmas, kas paredzētas pilsoniskās sabiedrības organizāciju izveidei partnervalstīs. Pašlaik EESK gatavo informatīvu ziņojumu, kurā tiks ieteikts, kā efektīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un pārraudzībā. Minētais ziņojums papildinās šo atzinumu. |
| --- | --- |

4.7.5.

EESK aicina Eiropas Komisiju atbalstīt ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību IAM īstenošanai, pienācīgi finansējot programmas, kas paredzētas pilsoniskās sabiedrības organizāciju izveidei partnervalstīs. Pašlaik EESK gatavo informatīvu ziņojumu, kurā tiks ieteikts, kā efektīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un pārraudzībā. Minētais ziņojums papildinās šo atzinumu.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Tos pieņems ANO augstākā līmeņa sanāksmē, kas septembrī notiks Ņujorkā.

1

(2)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (OV C 271, 19.9.2013., 144. lpp.).

2

(3)  EESK atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas Savienības īstenotajā politikā attīstības jomā un sadarbības politikā attīstības jomā” (OV C 181, 21.6.2012., 28. lpp.).

3

(4)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālā aizsardzība Eiropas Savienības attīstības sadarbības kontekstā”” (OV C 161, 6.6.2013., 82. lpp.).

4

(5)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Privātā sektora iesaiste attīstības veicināšanā pēc 2015. gada” (OV C 67, 6.3.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Atzinums par tematu “Ilgtspējīgas attīstības nozīme un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana autonomos ES ieguldījumu nolīgumos ar trešām valstīm” (OV C 268, 14.8.2015., 19. lpp.).

6

(7)  Atzinums par tematu “Tirdzniecība, izaugsme un attīstība – tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” (OV C 351, 15.11.2012., 77. lpp.).

7

(8)  Atzinums REX/438 par mērķiem pēc 2015. gada Eiropas un Vidusjūras reģionā, 6.4. punkts (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 47. lappusi).

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  ANO 1979. gada 18. decembra Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Starptautiskā konvencija par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, Konvencija Nr. 189 par mājkalpotāju aizsardzību un Konvencija Nr. 184 par drošību un veselības aizsardzību lauksaimniecības nozarē, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un tā fakultatīvo protokolu un citi.

9

(10)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada”, COM(2015) 44 final, 2015. gada 5. februāris.

10

(11)  (“Globāls pārskats par attīstības finansēšanu – kas un cik?”), James Zhan, UNCTAD direktors, ieguldījumu un uzņēmumu grupas vadītājs, UNCTAD ziņojums par ieguldījumiem visā pasaulē, kas tika prezentēts Eiropas Parlamenta atklātā uzklausīšanā 2015. gada 24. februārī.

11

James Zhan

UNCTAD

UNCTAD

(12)  Tiek lēsts, ka uzkrājumu vērtība banku aktīvos sasniedz 1 21  000 miljardu ASV dolāru, pensiju fondos – 34  000 miljardus, apdrošināšanas sabiedrībās – 28  000 miljardus, daudznacionālajos uzņēmumos – 25  000 miljardus un valsts ieguldījumu fondos – 6  500 miljardus.

12

(13)  Tas īpaši attiecas uz tirdzniecību, lauksaimniecību, darbvietu radīšanu, sociālo aizsardzību, klimata pārmaiņām, enerģētiku, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, transportu, veselību, ar ražojumiem un patērētājiem saistīto politiku, reģionālo un pilsētu attīstību, migrāciju, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu.

13

(14)  TOSSD – kopējais oficiālais atbalsts ilgtspējīgai attīstībai.

14

TOSSD

(15)  http://www.oecd.org/corporate/mne/48004323.pdf

15

(16)  https://eiti.org/

16

(17)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf

17

(18)  http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014

18

(19)  Sk.: InfoDev, Crowdfunding’s Potential for the Developing World (“Kolektīvās finansēšanas potenciāls attīstības pasaulei”), 2013. gads, Pasaules Banka, Finanšu un privātā sektora attīstības departaments.

19

InfoDev

Crowdfunding’s Potential for the Developing World

(20)  EESK atzinums par tematu “Kolektīvās finansēšanas potenciāla izmantošana Eiropas Savienībā”, Briselē (OV C 451, 16.12.2014., 69. lpp.).

20

(21)  Bet budžeta līdzekļi, kas katru gadu tiek piešķirti OAP, pilnībā izslēdz šādas iespējas.

21

(22)  Beļģijas Ieguldījumu sabiedrība (BIO), kuru valdība izveidojusi, lai atbalstītu uzņēmējdarbības nozari Āfrikas valstīs, novirzīja daļu no finanšu līdzekļiem, kas paredzēti aizdevumiem uzņēmējiem, uz citiem ieguldījumu fondiem un pakāpeniski tos izņēma atkarībā no savām vajadzībām.

22

(23)  http://www.leadinggroup.org/rubrique69.html

23

(24)  Attīstības politikas forums www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe/ un Politikas forums par attīstību www.uclg.org

24

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 383/09)

| Ziņotājs: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ronny LANNOO

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (turpmāk “EESK”) saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 20. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā apakškomiteja “Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām” savu atzinumu pieņēma 2015. gada 9. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2015. gada 2. jūlija sēdē), ar 179 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Priekšvārds

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir izvērtēt pašreizējās metodes, ko Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma 11. panta 3. punktu izmanto konsultācijām ar ieinteresētajām personām. Pamatojoties uz šo vērtējumu, atzinumā formulēti konstruktīvi un reālistiski priekšlikumi, kuru mērķis ir strukturāli uzlabot konsultāciju procesu un nodrošināt tā uzraudzību visu pušu interesēs.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šajā atzinumā EESK sniedz ieteikumus par Līgumā paredzētajām konsultācijām ar ieinteresētajām personām, lai paaugstinātu šo konsultāciju kvalitāti un mazinātu plaisu starp iedzīvotājiem un Eiropu. Arī Eiropas Komisija veikusi plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par konsultāciju procedūrām, un tās rezultāti ietverti priekšsēdētāja vietnieka Timmermans pasākumu kopumā “Labāks likumdošanas process”. EESK pēc Komisijas pieprasījuma vēlāk sagatavos atzinumu par pasākumu kopumu “Labāks likumdošanas process”. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā atzinumā EESK sniedz ieteikumus par Līgumā paredzētajām konsultācijām ar ieinteresētajām personām, lai paaugstinātu šo konsultāciju kvalitāti un mazinātu plaisu starp iedzīvotājiem un Eiropu. Arī Eiropas Komisija veikusi plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par konsultāciju procedūrām, un tās rezultāti ietverti priekšsēdētāja vietnieka Timmermans pasākumu kopumā “Labāks likumdošanas process”. EESK pēc Komisijas pieprasījuma vēlāk sagatavos atzinumu par pasākumu kopumu “Labāks likumdošanas process”.

| 1.2. | EESK ir norūpējusies par to, kā notiek konsultācijas ar ieinteresētajām personām, un par konsultāciju rezultātu kvalitāti. Tādēļ Komiteja prasa nodrošināt stabilas un reprezentatīvas konsultācijas, kas sniedz pievienoto vērtību attiecīgo ieinteresēto personu organizācijām un grupām. |
| --- | --- |

1.2.

EESK ir norūpējusies par to, kā notiek konsultācijas ar ieinteresētajām personām, un par konsultāciju rezultātu kvalitāti. Tādēļ Komiteja prasa nodrošināt stabilas un reprezentatīvas konsultācijas, kas sniedz pievienoto vērtību attiecīgo ieinteresēto personu organizācijām un grupām.

| 1.3. | Pēc dažu konsultāciju izvērtēšanas 2014. gada pirmajā pusgadā EESK secināja, ka attiecīgo ģenerāldirektorātu pieeja kvalitātei ir atšķirīga, saņemto atbilžu skaits nav pietiekams, lai būtu reprezentatīvs, valoda un terminoloģija nav piemērota mērķauditorijai, netiek sagatavoti ziņojumi par rezultātiem un netiek veikta uzraudzība. Tādēļ kopumā jāsecina, ka netiek pietiekami īstenotas pašlaik šajā jomā spēkā esošās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

1.3.

Pēc dažu konsultāciju izvērtēšanas 2014. gada pirmajā pusgadā EESK secināja, ka attiecīgo ģenerāldirektorātu pieeja kvalitātei ir atšķirīga, saņemto atbilžu skaits nav pietiekams, lai būtu reprezentatīvs, valoda un terminoloģija nav piemērota mērķauditorijai, netiek sagatavoti ziņojumi par rezultātiem un netiek veikta uzraudzība. Tādēļ kopumā jāsecina, ka netiek pietiekami īstenotas pašlaik šajā jomā spēkā esošās pamatnostādnes.

| 1.4. | Apzinoties, cik grūti ir pienācīgi apspriesties ar dažādām iedzīvotāju grupām un organizācijām Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja šajā atzinumā ierosina vairākus konkrētus un reālistiskus strukturālus priekšlikumus un aicina Eiropas Komisiju konstruktīvi sadarboties jaunu pasākumu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

1.4.

Apzinoties, cik grūti ir pienācīgi apspriesties ar dažādām iedzīvotāju grupām un organizācijām Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja šajā atzinumā ierosina vairākus konkrētus un reālistiskus strukturālus priekšlikumus un aicina Eiropas Komisiju konstruktīvi sadarboties jaunu pasākumu izstrādē un īstenošanā.

| 1.5. | EESK prasa Komisijai noteikt, ka visi ģenerāldirektorāti konsultācijās ar ieinteresētajām personām obligāti ievēro pamatnostādnes un kvalitātes standartus. Lai nodrošinātu šo pamatnostādņu piemērošanu, Komiteja ierosina ģenerālsekretariāta līmenī izveidot koordinācijas struktūru, kas konsultācijās ar ieinteresētajām personām varētu sniegt atbalstu ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK prasa Komisijai noteikt, ka visi ģenerāldirektorāti konsultācijās ar ieinteresētajām personām obligāti ievēro pamatnostādnes un kvalitātes standartus. Lai nodrošinātu šo pamatnostādņu piemērošanu, Komiteja ierosina ģenerālsekretariāta līmenī izveidot koordinācijas struktūru, kas konsultācijās ar ieinteresētajām personām varētu sniegt atbalstu ģenerāldirektorātiem.

| 1.6. | Stratēģiskāka pieeja konsultāciju procesam no tā sagatavošanas līdz pat novērtēšanai un attiecīgo struktūru (mērķauditorijas pārstāvības organizāciju un konsultatīvu un saskaņojošu struktūru) sistemātiska līdzdalība varētu nodrošināt augstāku kvalitāti un lielāku atbilžu skaitu. Labāka konsultāciju plānošana un to mērķa paziņošana veicinātu ieinteresēto personu iesaistīšanos. |
| --- | --- |

1.6.

Stratēģiskāka pieeja konsultāciju procesam no tā sagatavošanas līdz pat novērtēšanai un attiecīgo struktūru (mērķauditorijas pārstāvības organizāciju un konsultatīvu un saskaņojošu struktūru) sistemātiska līdzdalība varētu nodrošināt augstāku kvalitāti un lielāku atbilžu skaitu. Labāka konsultāciju plānošana un to mērķa paziņošana veicinātu ieinteresēto personu iesaistīšanos.

| 1.7. | Komiteja uzsver, ka ieinteresēto personu precīza noteikšana ir kvalitatīva konsultāciju procesa priekšnoteikums. Tāpēc EESK iesaka Komisijai šajā nolūkā izmantot esošās struktūras, piemēram, Komiteju un pārstāvības organizācijas, un balstīties uz Pārredzamības reģistru. Tādēļ jaunu struktūru izveide nav nepieciešama. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja uzsver, ka ieinteresēto personu precīza noteikšana ir kvalitatīva konsultāciju procesa priekšnoteikums. Tāpēc EESK iesaka Komisijai šajā nolūkā izmantot esošās struktūras, piemēram, Komiteju un pārstāvības organizācijas, un balstīties uz Pārredzamības reģistru. Tādēļ jaunu struktūru izveide nav nepieciešama.

| 1.8. | EESK uzskata, ka būtu no jauna jāracionalizē metodes un līdzekļi, ko izmanto konsultācijās ar ieinteresētajām personām. Būtībā ir divas konsultāciju metodes – rakstveidā/tiešsaistē vai mutiski/interaktīvi. Piemērotākās metodes un līdzekļi būtu jāizvēlas atkarībā no izvirzītā mērķa, mērķauditorijas utt., kā arī pamatojoties uz vispārēju stratēģisku pieeju konsultācijām. Turklāt ir ieteicams efektīvi izmantot jaunās tehnoloģijas, lai nodrošinātu labāku saziņu ar atsevišķām mērķgrupām, piemēram, jauniešiem. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka būtu no jauna jāracionalizē metodes un līdzekļi, ko izmanto konsultācijās ar ieinteresētajām personām. Būtībā ir divas konsultāciju metodes – rakstveidā/tiešsaistē vai mutiski/interaktīvi. Piemērotākās metodes un līdzekļi būtu jāizvēlas atkarībā no izvirzītā mērķa, mērķauditorijas utt., kā arī pamatojoties uz vispārēju stratēģisku pieeju konsultācijām. Turklāt ir ieteicams efektīvi izmantot jaunās tehnoloģijas, lai nodrošinātu labāku saziņu ar atsevišķām mērķgrupām, piemēram, jauniešiem.

| 1.9. | Saskaņā ar šo pieeju ir jānošķir konsultācijas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sabiedrību kopumā. Abi konsultāciju veidi atšķiras ne vien pēc metodes, bet arī pēc mērķa, jo, apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ir jānodrošina pārstāvība, savukārt konsultācijās ar sabiedrību kopumā jāveicina iekļaušana un līdzdalība. |
| --- | --- |

1.9.

Saskaņā ar šo pieeju ir jānošķir konsultācijas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sabiedrību kopumā. Abi konsultāciju veidi atšķiras ne vien pēc metodes, bet arī pēc mērķa, jo, apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ir jānodrošina pārstāvība, savukārt konsultācijās ar sabiedrību kopumā jāveicina iekļaušana un līdzdalība.

| 1.10. | Ja konsultācijām paredzēta anketa, uz kuru jāatbild rakstiski, EESK uzskata, ka tai jābūt pieejamai visās oficiālajās ES valodās. Turklāt EESK uzskata, ka anketa iepriekš ir jānosūta mērķauditorijas pārstāvības organizācijām, lai nepieļautu, ka pārāk specializēta terminoloģija mērķauditorijai ir grūti izprotama. |
| --- | --- |

1.10.

Ja konsultācijām paredzēta anketa, uz kuru jāatbild rakstiski, EESK uzskata, ka tai jābūt pieejamai visās oficiālajās ES valodās. Turklāt EESK uzskata, ka anketa iepriekš ir jānosūta mērķauditorijas pārstāvības organizācijām, lai nepieļautu, ka pārāk specializēta terminoloģija mērķauditorijai ir grūti izprotama.

| 1.11. | Komiteja uzsver, ka rezultātu apstrādē ir svarīgi paredzēt kvantitatīvu un kvalitatīvu svērumu atkarībā no tā, vai atbildes ir sniegusi fiziska persona vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācija, vai atkarībā no šīs organizācijas pārstāvības un iesaistes. Tādā gadījumā pārstāvības organizācijas atbildes iegūtu augstāku svērumu. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja uzsver, ka rezultātu apstrādē ir svarīgi paredzēt kvantitatīvu un kvalitatīvu svērumu atkarībā no tā, vai atbildes ir sniegusi fiziska persona vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācija, vai atkarībā no šīs organizācijas pārstāvības un iesaistes. Tādā gadījumā pārstāvības organizācijas atbildes iegūtu augstāku svērumu.

| 1.12. | EESK uzsver: lai paplašinātu piedalīšanos konsultācijās, svarīgi ir katrai apspriedei sagatavot kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajām atbildēm un norādīt tajā, kādēļ dažas atbildes ir ņemtas vērā priekšlikuma turpmākajā izstrādē, bet citas ne. |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzsver: lai paplašinātu piedalīšanos konsultācijās, svarīgi ir katrai apspriedei sagatavot kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajām atbildēm un norādīt tajā, kādēļ dažas atbildes ir ņemtas vērā priekšlikuma turpmākajā izstrādē, bet citas ne.

| 1.13. | Ņemot vērā Līgumos noteikto funkciju, Komiteja ir gatava uzņemties koordinatora pienākumus, lai veicinātu rezultatīvas konsultācijas ar ieinteresētajām personām. Komiteja var piedalīties un sadarboties visos svarīgajos procesa posmos (ieinteresēto personu noteikšana, anketu sagatavošana, rezultātu kopsavilkums un to uzraudzība). Lai procesā nodrošinātu strukturēšanu, stabilitāti un pārstāvību, Komiteja, tāpat kā agrāk, var rīkot uzklausīšanas sanāksmes un konferences, kā arī izveidot dialoga platformas un forumus. |
| --- | --- |

1.13.

Ņemot vērā Līgumos noteikto funkciju, Komiteja ir gatava uzņemties koordinatora pienākumus, lai veicinātu rezultatīvas konsultācijas ar ieinteresētajām personām. Komiteja var piedalīties un sadarboties visos svarīgajos procesa posmos (ieinteresēto personu noteikšana, anketu sagatavošana, rezultātu kopsavilkums un to uzraudzība). Lai procesā nodrošinātu strukturēšanu, stabilitāti un pārstāvību, Komiteja, tāpat kā agrāk, var rīkot uzklausīšanas sanāksmes un konferences, kā arī izveidot dialoga platformas un forumus.

| 1.14. | Eiropas Komisijai konsultācijās ar ieinteresētajām personām vajadzētu plašāk izmantot iespēju ciešākai sadarbībai ar Komiteju, kā tas paredzēts sadarbības protokolā, ko 2012. gada 22. februārī parakstīja Komiteja un Komisija (1). Lai optimizētu resursu izmantošanu un saskaņā ar iestāžu sadarbības pieeju, tādējādi varētu efektīvāk izmantot gan ieinteresēto personu speciālās prasmes un zināšanas, gan Komitejas ekspertzināšanas, pieredzi un kompetenci konsultāciju jomā. |
| --- | --- |

1.14.

Eiropas Komisijai konsultācijās ar ieinteresētajām personām vajadzētu plašāk izmantot iespēju ciešākai sadarbībai ar Komiteju, kā tas paredzēts sadarbības protokolā, ko 2012. gada 22. februārī parakstīja Komiteja un Komisija (1). Lai optimizētu resursu izmantošanu un saskaņā ar iestāžu sadarbības pieeju, tādējādi varētu efektīvāk izmantot gan ieinteresēto personu speciālās prasmes un zināšanas, gan Komitejas ekspertzināšanas, pieredzi un kompetenci konsultāciju jomā.

| 1.15. | Attiecībā uz interaktīvajām sanāksmēm EESK sadarbībā ar Komisiju var būt to organizators, līdzīgi kā Komiteja to jau regulāri dara strukturētā dialoga platformās (piemēram, par imigrāciju, patēriņu utt.). |
| --- | --- |

1.15.

Attiecībā uz interaktīvajām sanāksmēm EESK sadarbībā ar Komisiju var būt to organizators, līdzīgi kā Komiteja to jau regulāri dara strukturētā dialoga platformās (piemēram, par imigrāciju, patēriņu utt.).

| 1.16. | EESK aicina rīkot plašu informācijas kampaņu par konsultāciju procesu un atsevišķām apspriedēm. Komiteja vēlas tajā aktīvi piedalīties kopā ar organizācijām, kuras tā pārstāv. |
| --- | --- |

1.16.

EESK aicina rīkot plašu informācijas kampaņu par konsultāciju procesu un atsevišķām apspriedēm. Komiteja vēlas tajā aktīvi piedalīties kopā ar organizācijām, kuras tā pārstāv.

| 1.17. | Turklāt EESK, kas veicina strukturētu pilsonisko dialogu kā būtisku līdzdalības demokrātijas instrumentu, mudina Komisiju vairāk izmantot strukturētā dialoga platformas. Tādējādi ieinteresētajām personām būtu iespēja pastāvīgi piedalīties visos politisko norišu posmos, un tam būtu arī pozitīva ietekme izmaksu un laika ziņā. |
| --- | --- |

1.17.

Turklāt EESK, kas veicina strukturētu pilsonisko dialogu kā būtisku līdzdalības demokrātijas instrumentu, mudina Komisiju vairāk izmantot strukturētā dialoga platformas. Tādējādi ieinteresētajām personām būtu iespēja pastāvīgi piedalīties visos politisko norišu posmos, un tam būtu arī pozitīva ietekme izmaksu un laika ziņā.

2.   Pašreizējais stāvoklis konsultācijās ar ieinteresētajām personām

2.1.   
  Noteikumi

| 2.1.1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 3. punktu “Eiropas Komisija veic plašas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību un pārredzamību”. |
| --- | --- |

2.1.1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 3. punktu “Eiropas Komisija veic plašas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību un pārredzamību”.

Minēto konsultāciju mērķis ir nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu un iedzīvotāju aktīvu līdzdalību Eiropas vispārējo interešu nodrošināšanai politikas izstrādes procesā, lai panāktu politikas atbilstību demokrātijai un iespējami plašāku sabiedrības atbalstu.

| 2.1.2. | “Konsultācijas” ir process, kurā Komisija apkopo iedzīvotāju un ieinteresēto personu viedokļus un uzskatus. Šo papildu procesu īsteno, neskarot strukturētu pilsonisko dialogu (LESD 11. panta 2. punkts) vai īpašās konsultācijas, piemēram, ar sociālajiem partneriem (darba devēju un arodbiedrību organizācijām) sociālā dialoga ietvaros (LESD 154. pants), vai konsultācijas ar padomdevējām struktūrām, piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (LESD 304. pants) (2); šis process nekādā gadījumā nevar aizstāt minētās konsultācijas. |
| --- | --- |

2.1.2.

“Konsultācijas” ir process, kurā Komisija apkopo iedzīvotāju un ieinteresēto personu viedokļus un uzskatus. Šo papildu procesu īsteno, neskarot strukturētu pilsonisko dialogu (LESD 11. panta 2. punkts) vai īpašās konsultācijas, piemēram, ar sociālajiem partneriem (darba devēju un arodbiedrību organizācijām) sociālā dialoga ietvaros (LESD 154. pants), vai konsultācijas ar padomdevējām struktūrām, piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (LESD 304. pants) (2); šis process nekādā gadījumā nevar aizstāt minētās konsultācijas.

| 2.1.3. | Papildus konsultācijām, kas paredzētas LESD 154. pantā, sociālie partneri, arodbiedrības un darba devēju organizācijas pilnībā iesaistās konsultācijās, kas minētas 2.1.1. un 2.1.2. punktā, īpaši saistībā ar patērētāju tiesību aizsardzību, vides tiesību aktiem, tirdzniecības politiku utt. |
| --- | --- |

2.1.3.

Papildus konsultācijām, kas paredzētas LESD 154. pantā, sociālie partneri, arodbiedrības un darba devēju organizācijas pilnībā iesaistās konsultācijās, kas minētas 2.1.1. un 2.1.2. punktā, īpaši saistībā ar patērētāju tiesību aizsardzību, vides tiesību aktiem, tirdzniecības politiku utt.

Līgumos noteikts, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja īsteno padomdevēja funkciju attiecībā uz Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju. Turklāt sadarbības protokolā (3) konkrēti izklāstīta Komitejas un Komisijas sadarbības kārtība.

2.2.   
  Pamatnostādnes apspriedēm ar ieinteresētajām personām

| 2.2.1. | Eiropas Komisija 2002. gadā noteica obligātos standartus (4), kas jāpiemēro apspriedēm ar ieinteresētajām personām par jebkādu – leģislatīvu vai neleģislatīvu – priekšlikumu. Saistībā ar REFIT Komisija paziņoja, ka konsultācijas notiks arī par novērtējumiem, atbilstības pārbaudēm un deleģēto aktu un īstenošanas aktu izstrādi (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

Eiropas Komisija 2002. gadā noteica obligātos standartus (4), kas jāpiemēro apspriedēm ar ieinteresētajām personām par jebkādu – leģislatīvu vai neleģislatīvu – priekšlikumu. Saistībā ar REFIT Komisija paziņoja, ka konsultācijas notiks arī par novērtējumiem, atbilstības pārbaudēm un deleģēto aktu un īstenošanas aktu izstrādi (5).

| 2.2.2. | Šajās 2002. gada pamatnostādnēs, kas paredzētas ģenerāldirektorātiem par konsultāciju rīkošanu, Eiropas Komisija cita starpā paredz publicēt paskaidrojuma rakstus par attiecīgiem tematiem, to saturu un konsultācijas mērķi. Pēc konsultācijām ir paredzēts publicēt arī informāciju par saņemto atbilžu skaitu, respondentu kategoriju un rezultātu kopsavilkumu. |
| --- | --- |

2.2.2.

Šajās 2002. gada pamatnostādnēs, kas paredzētas ģenerāldirektorātiem par konsultāciju rīkošanu, Eiropas Komisija cita starpā paredz publicēt paskaidrojuma rakstus par attiecīgiem tematiem, to saturu un konsultācijas mērķi. Pēc konsultācijām ir paredzēts publicēt arī informāciju par saņemto atbilžu skaitu, respondentu kategoriju un rezultātu kopsavilkumu.

| 2.2.3. | Attiecībā uz daudzvalodību pašlaik nav spēkā nekādi oficiāli noteikumi. |
| --- | --- |

2.2.3.

Attiecībā uz daudzvalodību pašlaik nav spēkā nekādi oficiāli noteikumi.

| 2.2.4. | Pamatnostādnes un obligātie standarti, kas pieņemti 2002. gadā un jāievēro attiecībā uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām, konsultāciju procesā paredz desmit posmus, kas iedalīti trijās daļās – stratēģijas izstrāde (6), apspriedes veikšana (7) un rezultātu analīze (8). |
| --- | --- |

2.2.4.

Pamatnostādnes un obligātie standarti, kas pieņemti 2002. gadā un jāievēro attiecībā uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām, konsultāciju procesā paredz desmit posmus, kas iedalīti trijās daļās – stratēģijas izstrāde (6), apspriedes veikšana (7) un rezultātu analīze (8).

| 2.2.5. | Eiropas Komisija bija paredzējusi 12 dažādas metodes, kā rīkot sagatavošanās apspriedes atkarībā no mērķiem un mērķauditorijas. Minētās 12 metodes ir šādas: atklāta sabiedriskā apspriešana tiešsaistē; pētījumi; Eirobarometra aptaujas; konferences, atklātas uzklausīšanas sanāksmes; tikšanās ar ieinteresētajām personām; sanāksmes; darbsemināri; semināri ar tieši iesaistītajām personām; mērķgrupas; individuālas intervijas; Eiropas Komisijas ekspertu grupa; MVU darba grupas; apspriedes ar vietējām vai reģionālajām pašvaldībām; anketas; apspriežu forumi tiešsaistē. |
| --- | --- |

2.2.5.

Eiropas Komisija bija paredzējusi 12 dažādas metodes, kā rīkot sagatavošanās apspriedes atkarībā no mērķiem un mērķauditorijas. Minētās 12 metodes ir šādas: atklāta sabiedriskā apspriešana tiešsaistē; pētījumi; Eirobarometra aptaujas; konferences, atklātas uzklausīšanas sanāksmes; tikšanās ar ieinteresētajām personām; sanāksmes; darbsemināri; semināri ar tieši iesaistītajām personām; mērķgrupas; individuālas intervijas; Eiropas Komisijas ekspertu grupa; MVU darba grupas; apspriedes ar vietējām vai reģionālajām pašvaldībām; anketas; apspriežu forumi tiešsaistē.

2.3.   
  Pamatnostādņu piemērošana praksē

| 2.3.1. | Neraugoties uz šīm pamatnostādnēm un plašo metožu un instrumentu klāstu, daudzas ieinteresētās personas izteikušas kritiku par pašreizējās konsultāciju sistēmas efektivitāti. Minēsim šādus konkrētus šķēršļus: grūtības būt informētam par konsultācijām (iespēja viegli atrast informāciju ES tīmekļa vietnēs un konsultāciju reklamēšana), valoda un terminoloģija, informācija par rezultātiem un, visbeidzot, pārraudzība. |
| --- | --- |

2.3.1.

Neraugoties uz šīm pamatnostādnēm un plašo metožu un instrumentu klāstu, daudzas ieinteresētās personas izteikušas kritiku par pašreizējās konsultāciju sistēmas efektivitāti. Minēsim šādus konkrētus šķēršļus: grūtības būt informētam par konsultācijām (iespēja viegli atrast informāciju ES tīmekļa vietnēs un konsultāciju reklamēšana), valoda un terminoloģija, informācija par rezultātiem un, visbeidzot, pārraudzība.

| 2.3.2. | Turklāt atkarībā no ģenerāldirektorāta konsultāciju kvalitāte un tām piemērotā pieeja ir ļoti atšķirīga, un trūkst koordinācijas un metodoloģiskā ziņā vienotas pieejas. |
| --- | --- |

2.3.2.

Turklāt atkarībā no ģenerāldirektorāta konsultāciju kvalitāte un tām piemērotā pieeja ir ļoti atšķirīga, un trūkst koordinācijas un metodoloģiskā ziņā vienotas pieejas.

| 2.3.3. | Pamatojoties uz dažiem piemēriem, EESK pārbaudīja, kā pamatnostādnes tika piemērotas pirmajās 25 apspriedēs, kas notika 2014. gadā. No šiem piemēriem var izdarīt šādus secinājumus:






  — | dalības līmenis konsultācijās tiešsaistē ir ļoti atšķirīgs (9); |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Pamatojoties uz dažiem piemēriem, EESK pārbaudīja, kā pamatnostādnes tika piemērotas pirmajās 25 apspriedēs, kas notika 2014. gadā. No šiem piemēriem var izdarīt šādus secinājumus:

—

dalības līmenis konsultācijās tiešsaistē ir ļoti atšķirīgs (9);

| — | kad respondentu ir maz, viņu reprezentativitāte ir de facto nepietiekama gan ģeogrāfiskā aspektā, gan attiecībā uz šo respondentu kategoriju. Ja atbilžu skaits ir lielāks, ģeogrāfiskā reprezentativitāte, šķiet, ir labāka, taču atbilžu kvalitātes ziņā tā bieži vien ir nelīdzsvarota. Tomēr vērojama nepārprotama tendence, ka dominē “lielo” dalībvalstu respondenti. Turklāt atbildes no organizācijām, kas atrodas Briselē, tiek uzskatītas par atbildēm no Beļģijas, kaut gan bieži vien tās ir Eiropas federācijas vai organizācijas, kuras nav saistītas ar Beļģiju kā dalībvalsti; |
| --- | --- |

—

kad respondentu ir maz, viņu reprezentativitāte ir de facto nepietiekama gan ģeogrāfiskā aspektā, gan attiecībā uz šo respondentu kategoriju. Ja atbilžu skaits ir lielāks, ģeogrāfiskā reprezentativitāte, šķiet, ir labāka, taču atbilžu kvalitātes ziņā tā bieži vien ir nelīdzsvarota. Tomēr vērojama nepārprotama tendence, ka dominē “lielo” dalībvalstu respondenti. Turklāt atbildes no organizācijām, kas atrodas Briselē, tiek uzskatītas par atbildēm no Beļģijas, kaut gan bieži vien tās ir Eiropas federācijas vai organizācijas, kuras nav saistītas ar Beļģiju kā dalībvalsti;

| — | attiecībā uz pārredzamību un atsauksmēm par rezultātiem jāsecina, ka rezultātu kopsavilkums publicēts tikai par 6 no 25 atlasītajām konsultācijām, t. i., mazāk nekā ceturtdaļā gadījumu. Atsauksmes publicētas mazāk nekā pusē gadījumu. Nevienā gadījumā nav sniegta plašāka informācija par turpmākajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārredzamību un atsauksmēm par rezultātiem jāsecina, ka rezultātu kopsavilkums publicēts tikai par 6 no 25 atlasītajām konsultācijām, t. i., mazāk nekā ceturtdaļā gadījumu. Atsauksmes publicētas mazāk nekā pusē gadījumu. Nevienā gadījumā nav sniegta plašāka informācija par turpmākajiem pasākumiem.

Noslēgumā jākonstatē, ka kopumā reprezentativitāte, kvalitāte un informācija par rezultātiem un turpmākajiem pasākumiem nav pietiekama.

3.   Pašreizējā Komisija – jaunas darba metodes un perspektīvas

| 3.1. | Jaunās Eiropas Komisijas politiskajās pamatnostādnēs demokrātijas paplašināšana Eiropas Savienībā ir minēta kā viena no desmit prioritātēm. Šīs prioritātes galvenais mērķis ir izveidot obligātu reģistru visām organizācijām un privātpersonām, kas veic lobēšanu Eiropas Komisijā un Parlamentā. |
| --- | --- |

3.1.

Jaunās Eiropas Komisijas politiskajās pamatnostādnēs demokrātijas paplašināšana Eiropas Savienībā ir minēta kā viena no desmit prioritātēm. Šīs prioritātes galvenais mērķis ir izveidot obligātu reģistru visām organizācijām un privātpersonām, kas veic lobēšanu Eiropas Komisijā un Parlamentā.

| 3.2. | Komisija 2015. gada 19. maijā publicēja pasākumu kopumu labākam likumdošanas procesam – “Labāks likumdošanas process” (10), par kuru Komiteja pēc Komisijas pieprasījuma izstrādās atzinumu. Paredzēto pasākumu pamatā ir šādi četri aspekti: uz pārredzamību un konsultācijām balstīta pieeja, spēkā esošo tiesību aktu pastāvīga pārskatīšana, ietekmes novērtējumu un kvalitātes kontroles uzlabošana, kā arī jauns Iestāžu nolīgums. |
| --- | --- |

3.2.

Komisija 2015. gada 19. maijā publicēja pasākumu kopumu labākam likumdošanas procesam – “Labāks likumdošanas process” (10), par kuru Komiteja pēc Komisijas pieprasījuma izstrādās atzinumu. Paredzēto pasākumu pamatā ir šādi četri aspekti: uz pārredzamību un konsultācijām balstīta pieeja, spēkā esošo tiesību aktu pastāvīga pārskatīšana, ietekmes novērtējumu un kvalitātes kontroles uzlabošana, kā arī jauns Iestāžu nolīgums.

| 3.3. | Šajā saistībā ir arī ierosinātas pārskatītas pamatnostādnes apspriedēm ar ieinteresētajām personām. Gatavojot minētās pamatnostādnes, notika konsultācijas (11) par tematu “pamatnostādnes apspriedēm ar ieinteresētajām personām”. Minētās apspriedes rezultāti (12) ir ņemti vērā šajā atzinumā. |
| --- | --- |

3.3.

Šajā saistībā ir arī ierosinātas pārskatītas pamatnostādnes apspriedēm ar ieinteresētajām personām. Gatavojot minētās pamatnostādnes, notika konsultācijas (11) par tematu “pamatnostādnes apspriedēm ar ieinteresētajām personām”. Minētās apspriedes rezultāti (12) ir ņemti vērā šajā atzinumā.

4.   Palielināt konsultāciju efektivitāti: ieteikumi

EESK uzskata, ka konsultācijas ir viens no līdzekļiem, kā pārvarēt plaisu ar ES iedzīvotājiem, ar nosacījumu, ka procedūras ir strukturētas un nepārtrauktas, kā arī nodrošina ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību. Vienīgi tad konsultācijas sekmēs iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības efektīvu iesaisti Eiropas projektā.

Šajā nolūkā EESK jau ir ierosinājusi konkrētus priekšlikumus, piemēram, atzinumos par konsultācijām saistībā ar “Labāka likumdošanas procesa” programmu, par LESD 11. pantu un REFIT programmu (13).

4.1.   
  Konsultāciju galvenie aspekti

| 4.1.1. | EESK aicina Eiropas Komisiju noteikt obligātu prasību, lai ģenerāldirektorāti ievērotu pašreizējās iekšējās pamatnostādnes, un paredzēt sankcijas to neievērošanas gadījumā (piemēram, ja atbildes nav pārredzamas vai nav pieejams novērtējuma ziņojums), līdzīgi kā “ietekmes novērtējuma padome” piemēro sankcijas tad, ja ietekmes novērtējums nav pietiekami kvalitatīvs. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK aicina Eiropas Komisiju noteikt obligātu prasību, lai ģenerāldirektorāti ievērotu pašreizējās iekšējās pamatnostādnes, un paredzēt sankcijas to neievērošanas gadījumā (piemēram, ja atbildes nav pārredzamas vai nav pieejams novērtējuma ziņojums), līdzīgi kā “ietekmes novērtējuma padome” piemēro sankcijas tad, ja ietekmes novērtējums nav pietiekami kvalitatīvs.

| 4.1.2. | Tādēļ EESK aicina izveidot Komisijas ģenerālsekretariātā koordinācijas struktūru, kuru vadītu Komisijas priekšsēdētāja vietnieks attiecīgajā jomā. Šī struktūra varētu arī sniegt atbalstu visiem ģenerāldirektorātiem jautājumos, kas saistīti ar vispārēju pieeju un konsultāciju stratēģiju, kvalitātes prasību un procedūru izstrādi un īstenošanu, kā arī papildu pasākumiem kvalitātes, informēšanas un uzraudzības jomā. |
| --- | --- |

4.1.2.

Tādēļ EESK aicina izveidot Komisijas ģenerālsekretariātā koordinācijas struktūru, kuru vadītu Komisijas priekšsēdētāja vietnieks attiecīgajā jomā. Šī struktūra varētu arī sniegt atbalstu visiem ģenerāldirektorātiem jautājumos, kas saistīti ar vispārēju pieeju un konsultāciju stratēģiju, kvalitātes prasību un procedūru izstrādi un īstenošanu, kā arī papildu pasākumiem kvalitātes, informēšanas un uzraudzības jomā.

| 4.1.3. | Minētajai koordinācijas struktūrai palīdzētu ekspertu grupa, kurai pievienotos attiecīgajās konsultācijās iesaistīto mērķa grupu pārstāvji. EESK aicina Komisiju izmantot Komitejas ekspertzināšanas, jo īpaši attiecībā uz mērķgrupu atlasi, aptaujas anketu validāciju, rezultātu kopsavilkumu un pārraudzību. |
| --- | --- |

4.1.3.

Minētajai koordinācijas struktūrai palīdzētu ekspertu grupa, kurai pievienotos attiecīgajās konsultācijās iesaistīto mērķa grupu pārstāvji. EESK aicina Komisiju izmantot Komitejas ekspertzināšanas, jo īpaši attiecībā uz mērķgrupu atlasi, aptaujas anketu validāciju, rezultātu kopsavilkumu un pārraudzību.

| 4.1.4. | Lai palīdzētu ieinteresētajām pusēm sagatavot savu līdzdalību, ir vajadzīga sistemātiskāka pieeja konsultācijām, precīzs grafiks un iepriekšēja paziņošana. Šajā jomā būtiski ir izveidot provizorisku apspriežu grafiku, kas būtu drošs un tiktu regulāri atjaunināts. Plašākā nozīmē EESK ierosina Komisijai rūpīgāk pārdomāt konsultāciju struktūru, pamatojoties uz institucionālo bāzi un pārstāvību, izmantojot gan dalībvalstu, gan reģionu un vietējā līmeņa konsultatīvo struktūru vai to ekvivalentu resursus. |
| --- | --- |

4.1.4.

Lai palīdzētu ieinteresētajām pusēm sagatavot savu līdzdalību, ir vajadzīga sistemātiskāka pieeja konsultācijām, precīzs grafiks un iepriekšēja paziņošana. Šajā jomā būtiski ir izveidot provizorisku apspriežu grafiku, kas būtu drošs un tiktu regulāri atjaunināts. Plašākā nozīmē EESK ierosina Komisijai rūpīgāk pārdomāt konsultāciju struktūru, pamatojoties uz institucionālo bāzi un pārstāvību, izmantojot gan dalībvalstu, gan reģionu un vietējā līmeņa konsultatīvo struktūru vai to ekvivalentu resursus.

| 4.1.5. | EESK prasa Komisijai katru gadu publicēt novērtējumu par tās pieeju konsultācijām un par attiecīgajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK prasa Komisijai katru gadu publicēt novērtējumu par tās pieeju konsultācijām un par attiecīgajiem rezultātiem.

EESK iesaka Komisijai sagatavot sarakstu ar dalībvalstīs apzinātās paraugprakses piemēriem, lai smeltos iedvesmu. Šajā sakarā ļoti noderīgi var būt ESAO pētījumi par minēto tematu (14). Komiteja arī iesaka veicināt jebkāda veida sabiedrības iesaistīšanos un līdzdalību. Eiropas Padomes “Labas prakses kodekss sabiedrības līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā” var būt labs piemērs (15).

4.2.   
  Ieinteresēto pušu ģeogrāfiskā pārstāvība

| 4.2.1. | Pareiza konsultāciju mērķa grupas izvēle ir priekšnoteikums, lai iegūtu vajadzīgo informāciju. Ir vajadzīgi profesionāli rīki, kuri apliecinājuši savu efektivitāti. Jānodrošina arī efektīva sadarbība ar esošajām struktūrām, Komiteju un pilsoniskās sabiedrības likumīgajām pārstāvības organizācijām. Savas kompetences robežās un veiksmīgi sadarbojoties ar attiecīgajām organizācijām un Komisiju EESK var piedalīties pārstāvības organizāciju apzināšanā noteiktās mērķgrupās. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pareiza konsultāciju mērķa grupas izvēle ir priekšnoteikums, lai iegūtu vajadzīgo informāciju. Ir vajadzīgi profesionāli rīki, kuri apliecinājuši savu efektivitāti. Jānodrošina arī efektīva sadarbība ar esošajām struktūrām, Komiteju un pilsoniskās sabiedrības likumīgajām pārstāvības organizācijām. Savas kompetences robežās un veiksmīgi sadarbojoties ar attiecīgajām organizācijām un Komisiju EESK var piedalīties pārstāvības organizāciju apzināšanā noteiktās mērķgrupās.

| 4.2.2. | Darbs, ko veikusi EESK (16), nosakot pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvības kritērijus, varētu būt iepriekš minēto pārstāvības organizāciju apzināšanas pamatā. Tādējādi EESK vēlas vēl vairāk palielināt šo organizāciju ietekmi konsultācijās, kā arī pastiprināt sadarbību ar tām. |
| --- | --- |

4.2.2.

Darbs, ko veikusi EESK (16), nosakot pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvības kritērijus, varētu būt iepriekš minēto pārstāvības organizāciju apzināšanas pamatā. Tādējādi EESK vēlas vēl vairāk palielināt šo organizāciju ietekmi konsultācijās, kā arī pastiprināt sadarbību ar tām.

| 4.2.3. | Uzmanība sistemātiski jāpievērš līdzsvarotai mērķa grupu un ģeogrāfiskajai pārstāvībai. Turklāt īpaša uzmanība jāpievērš grupām, kuras nav pietiekami pārstāvētas “ieinteresēto pušu kartogrāfijā” vai kurām ir mazāk resursu. |
| --- | --- |

4.2.3.

Uzmanība sistemātiski jāpievērš līdzsvarotai mērķa grupu un ģeogrāfiskajai pārstāvībai. Turklāt īpaša uzmanība jāpievērš grupām, kuras nav pietiekami pārstāvētas “ieinteresēto pušu kartogrāfijā” vai kurām ir mazāk resursu.

| 4.2.4. | EESK uzsver: lai piešķirtu prioritāti tieši iesaistītām pārstāvības organizācijām, konsultācijās saņemto atbilžu analīzē svarīgi ir ieviest motivēta svēruma mehānismu. |
| --- | --- |

4.2.4.

EESK uzsver: lai piešķirtu prioritāti tieši iesaistītām pārstāvības organizācijām, konsultācijās saņemto atbilžu analīzē svarīgi ir ieviest motivēta svēruma mehānismu.

| 4.2.5. | Lai paplašinātu ieinteresēto personu piedalīšanos konsultācijā, svarīga nozīme ir pēc konsultācijām sagatavoto atsauksmju saturam. Ieinteresētajām personām jādod iespēja iepazīties ar viņu ieguldījuma rezultātu un apzināties, ka viņiem ir bijusi reāla ietekme uz ierosinātajiem priekšlikumiem, vai saņemt paskaidrojumus par to, kāpēc daži elementi nav ņemti vērā. |
| --- | --- |

4.2.5.

Lai paplašinātu ieinteresēto personu piedalīšanos konsultācijā, svarīga nozīme ir pēc konsultācijām sagatavoto atsauksmju saturam. Ieinteresētajām personām jādod iespēja iepazīties ar viņu ieguldījuma rezultātu un apzināties, ka viņiem ir bijusi reāla ietekme uz ierosinātajiem priekšlikumiem, vai saņemt paskaidrojumus par to, kāpēc daži elementi nav ņemti vērā.

4.3.   
  Metodoloģija un instrumenti

| 4.3.1. | EESK var darboties kā “tīklu tīkls”, lai izplatītu konsultācijas rakstiski (tiešsaistē) dažādām ieinteresētajām pusēm (kā to dara Reģionu komiteja konsultācijās ar vietējām pašvaldībām). Ņemot vērā savus sakarus un īpašas zināšanas šajā jomā, EESK var uzņemties interaktīvu tikšanās organizēšanu. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK var darboties kā “tīklu tīkls”, lai izplatītu konsultācijas rakstiski (tiešsaistē) dažādām ieinteresētajām pusēm (kā to dara Reģionu komiteja konsultācijās ar vietējām pašvaldībām). Ņemot vērā savus sakarus un īpašas zināšanas šajā jomā, EESK var uzņemties interaktīvu tikšanās organizēšanu.

| 4.3.2. | Konsultāciju anketa (tiešsaistē), kurā var ierakstīt komentārus, jānosūta pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai attiecīgām mērķgrupām, turklāt šīs mērķauditorijas valodā. Vēlams arī, lai anketa būtu iepriekš pārbaudīta iesaistīto dalībnieku grupā. Tāpēc iepriekš sagatavoto iesaistīto dalībnieku plānu un pārredzamības reģistru var izmantot kā līdzekļus, lai sasniegtu šīs organizācijas (sk. 4.2. punktu). Šajā sakarā EESK varētu uzņemties koordinatora funkciju. |
| --- | --- |

4.3.2.

Konsultāciju anketa (tiešsaistē), kurā var ierakstīt komentārus, jānosūta pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai attiecīgām mērķgrupām, turklāt šīs mērķauditorijas valodā. Vēlams arī, lai anketa būtu iepriekš pārbaudīta iesaistīto dalībnieku grupā. Tāpēc iepriekš sagatavoto iesaistīto dalībnieku plānu un pārredzamības reģistru var izmantot kā līdzekļus, lai sasniegtu šīs organizācijas (sk. 4.2. punktu). Šajā sakarā EESK varētu uzņemties koordinatora funkciju.

4.4.   
  Kalendārā grafika un termiņa noteikšana

| 4.4.1. | Pamatnostādnēs ir paredzēts, ka konsultācijas tiešsaistē ilgst vismaz 12 nedēļas, bet interaktīva tikšanās 20 darba dienas. EESK iesaka neuzsākt konsultācijas vasarā. Turklāt ir maksimāli jāievēro plānotais darba grafiks (sk. 4.1.4. punktu). |
| --- | --- |

4.4.1.

Pamatnostādnēs ir paredzēts, ka konsultācijas tiešsaistē ilgst vismaz 12 nedēļas, bet interaktīva tikšanās 20 darba dienas. EESK iesaka neuzsākt konsultācijas vasarā. Turklāt ir maksimāli jāievēro plānotais darba grafiks (sk. 4.1.4. punktu).

Lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties dalībai konsultācijās, EESK uzskata, ka būtu lietderīgi sniegt pietiekamu informāciju par (dažādu) konsultāciju sagatavošanu un plānošanu. Lai mudinātu ieinteresētās personas līdzdarboties, ir jāizmanto visi efektīvie līdzekļi.

4.5.   
  Konsultāciju publiska izsludināšana – pieejamība un redzamība

| 4.5.1. | EESK aicina Komisiju un arī tās delegācijas dalībvalstīs sagatavot efektīvu un aktīvu informācijas kampaņu, lai paziņotu par konsultācijām un veicinātu ieinteresēto pušu dalību tajās. Komiteja, protams, var sniegt savu ieguldījumu šajā jomā un lūgt Komitejas locekļiem izplatīt informāciju attiecīgajā tīklā. |
| --- | --- |

4.5.1.

EESK aicina Komisiju un arī tās delegācijas dalībvalstīs sagatavot efektīvu un aktīvu informācijas kampaņu, lai paziņotu par konsultācijām un veicinātu ieinteresēto pušu dalību tajās. Komiteja, protams, var sniegt savu ieguldījumu šajā jomā un lūgt Komitejas locekļiem izplatīt informāciju attiecīgajā tīklā.

| 4.5.2. | Par konkrētajām konsultācijām tiks skaidri, piemērotā veidā un savlaicīgi paziņots Komisijas un dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos, kā arī ieinteresētajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Komisijas pārstāvji dalībvalstīs būtu jāiesaista šajā vispārējā pieejā. |
| --- | --- |

4.5.2.

Par konkrētajām konsultācijām tiks skaidri, piemērotā veidā un savlaicīgi paziņots Komisijas un dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos, kā arī ieinteresētajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Komisijas pārstāvji dalībvalstīs būtu jāiesaista šajā vispārējā pieejā.

4.6.   
  Rezultātu analīze

| 4.6.1. | EESK uzsver: svarīgi ir, lai Komisija vērīgi ieklausās konsultācijās izskanējušajos viedokļos un pamato, cik lielā mērā tie tika ņemti vērā. |
| --- | --- |

4.6.1.

EESK uzsver: svarīgi ir, lai Komisija vērīgi ieklausās konsultācijās izskanējušajos viedokļos un pamato, cik lielā mērā tie tika ņemti vērā.

| 4.6.2. | Rezultātu apstrādē veicot motivētu svērumu (sk. 4.2.3. punktu), organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem jābūt proporcionāli visplašāk pārstāvētiem. |
| --- | --- |

4.6.2.

Rezultātu apstrādē veicot motivētu svērumu (sk. 4.2.3. punktu), organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem jābūt proporcionāli visplašāk pārstāvētiem.

4.7.   
  Ziņojuma sagatavošana un atsauksmes

| 4.7.1. | EESK atbalsta to, ka tiek publicēts kopsavilkuma ziņojums, ko papildina pārskats par visām saņemtajām atbildēm. Tādējādi tiks veicināta pārredzamība. |
| --- | --- |

4.7.1.

EESK atbalsta to, ka tiek publicēts kopsavilkuma ziņojums, ko papildina pārskats par visām saņemtajām atbildēm. Tādējādi tiks veicināta pārredzamība.

| 4.7.2. | EESK aicina arī sniegt informāciju, īpaši respondentiem, par procedūras turpmāko norisi, proti, korekcijām priekšlikumā un lēmumu pieņemšanas procedūras turpmākajiem posmiem. |
| --- | --- |

4.7.2.

EESK aicina arī sniegt informāciju, īpaši respondentiem, par procedūras turpmāko norisi, proti, korekcijām priekšlikumā un lēmumu pieņemšanas procedūras turpmākajiem posmiem.

5.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loma

5.1.   
  Konsultāciju procesā

| 5.1.1. | Ņemot vērā resursu optimizācijas nepieciešamību un iestāžu sadarbības pieeju, Komiteja varētu sniegt savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā gan ar zināšanām par ieinteresētajām personām, kas darbojas dažādajās ES politikas jomās, gan ar savām ekspertzināšanām, pieredzi un kompetenci konsultācijas praksē. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ņemot vērā resursu optimizācijas nepieciešamību un iestāžu sadarbības pieeju, Komiteja varētu sniegt savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā gan ar zināšanām par ieinteresētajām personām, kas darbojas dažādajās ES politikas jomās, gan ar savām ekspertzināšanām, pieredzi un kompetenci konsultācijas praksē.

| 5.1.2. | Ņemot vērā savas darba prioritātes un sadarbībā ar Komisiju, EESK vēlas pārraudzīt un vērtēt atsevišķas konsultācijas, sagatavot atzinumu par šo tematu un, ja vajadzīgs, rīkot atklātu uzklausīšanas sanāksmi. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ņemot vērā savas darba prioritātes un sadarbībā ar Komisiju, EESK vēlas pārraudzīt un vērtēt atsevišķas konsultācijas, sagatavot atzinumu par šo tematu un, ja vajadzīgs, rīkot atklātu uzklausīšanas sanāksmi.

| 5.1.3. | Cieši sadarbojoties ar attiecīgajām organizācijām, Komiteja vēlas sniegt Komisijai savu ieguldījumu un zināšanas konsultāciju procesa galvenajos posmos, proti, mērķgrupu atlasē, anketas un kopsavilkuma sagatavošanā, kā arī turpmāko pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

5.1.3.

Cieši sadarbojoties ar attiecīgajām organizācijām, Komiteja vēlas sniegt Komisijai savu ieguldījumu un zināšanas konsultāciju procesa galvenajos posmos, proti, mērķgrupu atlasē, anketas un kopsavilkuma sagatavošanā, kā arī turpmāko pasākumu īstenošanā.

| 5.1.4. | Turklāt EESK var arī darboties kā “tīklu tīkls” un koordinators, lai izplatītu konsultācijas rakstiski (tiešsaistē) dažādām ieinteresētajām personām (kā to dara Reģionu komiteja konsultācijās ar vietējām pašvaldībām). |
| --- | --- |

5.1.4.

Turklāt EESK var arī darboties kā “tīklu tīkls” un koordinators, lai izplatītu konsultācijas rakstiski (tiešsaistē) dažādām ieinteresētajām personām (kā to dara Reģionu komiteja konsultācijās ar vietējām pašvaldībām).

| 5.1.5. | Attiecībā uz interaktīvajām sanāksmēm EESK sadarbībā ar Komisiju var būt to organizators, līdzīgi kā Komiteja to jau regulāri dara strukturētā dialoga platformās (piemēram, par imigrāciju, patēriņu utt.). |
| --- | --- |

5.1.5.

Attiecībā uz interaktīvajām sanāksmēm EESK sadarbībā ar Komisiju var būt to organizators, līdzīgi kā Komiteja to jau regulāri dara strukturētā dialoga platformās (piemēram, par imigrāciju, patēriņu utt.).

| 5.1.6. | Saistībā ar efektīvu un aktīvu informācijas kampaņu Komiteja var sniegt savu ieguldījumu, lūdzot EESK locekļiem izplatīt informāciju attiecīgajā tīklā. |
| --- | --- |

5.1.6.

Saistībā ar efektīvu un aktīvu informācijas kampaņu Komiteja var sniegt savu ieguldījumu, lūdzot EESK locekļiem izplatīt informāciju attiecīgajā tīklā.

5.2.   
  Eiropas Komisijas un EESK sadarbības protokola ietvaros

| 5.2.1. | Dažādos konsultāciju sagatavošanas, īstenošanas un uzraudzības posmos EESK var nodrošināt saziņu starp Eiropas Komisiju un organizētu pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

5.2.1.

Dažādos konsultāciju sagatavošanas, īstenošanas un uzraudzības posmos EESK var nodrošināt saziņu starp Eiropas Komisiju un organizētu pilsonisko sabiedrību.

| 5.2.2. | Dažus pasākumus, piemēram, interaktīvas tikšanās, Komisija un Komiteja var rīkot kopīgi. |
| --- | --- |

5.2.2.

Dažus pasākumus, piemēram, interaktīvas tikšanās, Komisija un Komiteja var rīkot kopīgi.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eu-cooperation.22470

1

(2)  Līgums par Eiropas Savienības darbību, 304. pants:

2

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Komiteju gadījumos, kad to paredz Līgumi. Šīs iestādes var apspriesties ar Komiteju vienmēr, kad uzskata to par lietderīgu. Tā pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietderīgu.

Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par lietderīgu, Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka termiņu, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi no dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību.

Komitejas atzinumu kopā ar sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.”

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  COM(2002) 704, kas papildināts un grozīts ar COM(2012) 746 un SWD(2012) 422.

4

(5)  COM(2014) 368.

5

(6)  1. apspriedes mērķa noteikšana; 2. ieinteresēto personu apzināšana; 3. metodikas un instrumentu noteikšana; 4. laika grafika un termiņa noteikšana.

6

(7)  1. interneta lappuses izveide; 2. paziņojuma publicēšana par apspriedi; 3. saņemto atbilžu atzīšana.

7

(8)  1. rezultātu analīze; 2. ziņojuma izstrāde un atsauksmju sniegšana; 3. apspriedes novērtēšana.

8

(9)  Dalībnieku skaits norādīts tikai 13 konsultācijās no 25. Respondentu skaits svārstās no 14 līdz 1  114. Pusē no konsultācijām saņemtas mazāk nekā 100 atbildes.

9

(10)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_lv.htm

10

(11)  Komisijas pamatnostādņu par apspriedēm ar ieinteresētajām personām sabiedriskā apspriešana, kas notika no 2014. gada 30. jūnija līdz 30. septembrim: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/consultation_2014/stakeholder-consultation/index_en.htm

11

(12)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/docs/contributions/summary_responses_stakeholder_consultation_guidelines_public_consultation_en.pdf

12

(13)  EESK atzinums “Labāks regulējums”, OV C 48, 15.2.2011., 107. lpp.

13

EESK atzinums “Principi, procedūras un pasākumi Lisabonas līguma 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai”, OV C 11, 15.1.2013., 8. lpp..

EESK atzinums “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējā situācija un perspektīvas”, OV C 230, 14.7.2015., 66. lpp.

REFIT

(14)  http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/governance-regulators.htm

14

(15)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_en.asp

15

(16)  EESK atzinums OV C 88, 11.4.2006., 41. lpp.

16

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 509. plenārsesija 2015. gada 1. un 2. jūlijā

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/64

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļā grāmata par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu”

(COM(2015) 63 final)

(2015/C 383/10)

| Ziņotājs: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Milena ANGELOVA |

Ziņotājs:

Juan MENDOZA CASTRO

Līdzziņotāja:

Milena ANGELOVA

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 9. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Zaļā grāmata “Kapitāla tirgu savienības veidošana””

(COM(2015) 63 final).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 18. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2015. gada 1. jūlija sēdē), ar 100 balsīm par, 2 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atbalsta Zaļo grāmatu par kapitāla tirgu savienību, gaida Komisijas priekšlikumus par iespējamām izmaiņām, kādas varētu būt nepieciešamas, lai sasniegtu dokumentā noteiktos mērķus, un pauž pārliecību, ka ierosinātie pasākumi būs balstīti līdzsvarotā visu ieinteresēto personu pausto viedokļu analīzē. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja atbalsta Zaļo grāmatu par kapitāla tirgu savienību, gaida Komisijas priekšlikumus par iespējamām izmaiņām, kādas varētu būt nepieciešamas, lai sasniegtu dokumentā noteiktos mērķus, un pauž pārliecību, ka ierosinātie pasākumi būs balstīti līdzsvarotā visu ieinteresēto personu pausto viedokļu analīzē.

| 1.2. | Komisijas iniciatīvas mērķim vajadzētu būt šādam – ar atbilstīgu regulējumu radīt apstākļus efektīvai un modernai finanšu pakalpojumu nozarei, kurā visiem uzņēmumiem, kuriem nepieciešami ieguldījumi, jo īpaši MVU un strauji augošiem uzņēmumiem, tiktu nodrošināta piekļuve ieguldītājiem. |
| --- | --- |

1.2.

Komisijas iniciatīvas mērķim vajadzētu būt šādam – ar atbilstīgu regulējumu radīt apstākļus efektīvai un modernai finanšu pakalpojumu nozarei, kurā visiem uzņēmumiem, kuriem nepieciešami ieguldījumi, jo īpaši MVU un strauji augošiem uzņēmumiem, tiktu nodrošināta piekļuve ieguldītājiem.

| 1.3. | EESK uzskata, ka kapitāla tirgi ir likviditātes platformas, kur uzņēmumi var iegūt līdzekļus un tirgot finanšu instrumentus, un tā stingri atbalsta kapitāla tirgu savienības galveno mērķi – novērst kapitāla tirgu pašreizējo sadrumstalotību, tādējādi radot iespēju biržu sarakstos iekļaut visu veidu uzņēmumus. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka kapitāla tirgi ir likviditātes platformas, kur uzņēmumi var iegūt līdzekļus un tirgot finanšu instrumentus, un tā stingri atbalsta kapitāla tirgu savienības galveno mērķi – novērst kapitāla tirgu pašreizējo sadrumstalotību, tādējādi radot iespēju biržu sarakstos iekļaut visu veidu uzņēmumus.

| 1.4. | Tā kā lielajiem uzņēmumiem kapitāla tirgu savienība lielā mērā ir realitāte, EESK uzsver nepieciešamību veikt pasākumus, kas arī MVU ļautu gūt labumu no tās. |
| --- | --- |

1.4.

Tā kā lielajiem uzņēmumiem kapitāla tirgu savienība lielā mērā ir realitāte, EESK uzsver nepieciešamību veikt pasākumus, kas arī MVU ļautu gūt labumu no tās.

| 1.5. | Kapitāla tirgu savienībai būtu jāuzlabo ekonomikas finansēšana ilgtermiņā, izmantojot iespējas sekmēt korporatīvās pārvaldības un korporatīvās sociālās atbildības paraugprakses piemēru pārņemšanu, orientējoties ne tikai uz saimnieciskajiem, bet arī vides un sociālajiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.5.

Kapitāla tirgu savienībai būtu jāuzlabo ekonomikas finansēšana ilgtermiņā, izmantojot iespējas sekmēt korporatīvās pārvaldības un korporatīvās sociālās atbildības paraugprakses piemēru pārņemšanu, orientējoties ne tikai uz saimnieciskajiem, bet arī vides un sociālajiem mērķiem.

| 1.6. | Pieņemot visus turpmākos lēmumus attiecībā uz kapitāla tirgu savienību, būtu nepārprotami jāņem vērā MVU īpašās vajadzības. EESK stingri iesaka izlēmīgi un ātri veikt pasākumus, kas vērsti uz:






  — | sekundārā tirgus izveidi, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Pieņemot visus turpmākos lēmumus attiecībā uz kapitāla tirgu savienību, būtu nepārprotami jāņem vērā MVU īpašās vajadzības. EESK stingri iesaka izlēmīgi un ātri veikt pasākumus, kas vērsti uz:

—

sekundārā tirgus izveidi,

| — | vienota un vienkāršota standarta izstrādi attiecībā uz kvalitatīvām un kvantitatīvām prasībām MVU iekļaušanai biržu sarakstos regulētos finanšu instrumentu tirgos, |
| --- | --- |

—

vienota un vienkāršota standarta izstrādi attiecībā uz kvalitatīvām un kvantitatīvām prasībām MVU iekļaušanai biržu sarakstos regulētos finanšu instrumentu tirgos,

| — | kredītreitingu ieviešanu atbilstoši standartizētai pārredzamai metodikai, |
| --- | --- |

—

kredītreitingu ieviešanu atbilstoši standartizētai pārredzamai metodikai,

| — | reģistrēšanai regulētos tirgos nepieciešamo vienkāršotu standartizētu kritēriju (modeļa) apstiprināšanu, papildus finanšu informācijai ietverot sīki izstrādātu vidēja termiņa uzņēmējdarbības plānu ieguldījumu veikšanai un uzņēmējdarbības attīstībai, |
| --- | --- |

—

reģistrēšanai regulētos tirgos nepieciešamo vienkāršotu standartizētu kritēriju (modeļa) apstiprināšanu, papildus finanšu informācijai ietverot sīki izstrādātu vidēja termiņa uzņēmējdarbības plānu ieguldījumu veikšanai un uzņēmējdarbības attīstībai,

| — | lielāka skaita pielāgotu ieguldījumu produktu izveidi, jo tiem ir labāk jāatbilst uzņēmumu vajadzībām, |
| --- | --- |

—

lielāka skaita pielāgotu ieguldījumu produktu izveidi, jo tiem ir labāk jāatbilst uzņēmumu vajadzībām,

| — | mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju atjaunināšanu un apvienošanu dažādos ES tiesiskajos instrumentos, lai labāk atspoguļotu MVU dažādību un atšķirības starp tiem dažādās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju atjaunināšanu un apvienošanu dažādos ES tiesiskajos instrumentos, lai labāk atspoguļotu MVU dažādību un atšķirības starp tiem dažādās dalībvalstīs,

| — | jaunizveidota augoša un strauji augoša uzņēmuma definīcijas izstrādi un īpašas uzmanības pievēršanu šādu uzņēmumu vajadzībām kapitāla tirgū, |
| --- | --- |

—

jaunizveidota augoša un strauji augoša uzņēmuma definīcijas izstrādi un īpašas uzmanības pievēršanu šādu uzņēmumu vajadzībām kapitāla tirgū,

| — | vienota Eiropas biržu segmentācijas modeļa izveidi, kurā MVU tiktu sadalīti pa emitentu veidiem, vai īpašu segmentu izveidi attiecīgajos valstu regulētajos tirgos, |
| --- | --- |

—

vienota Eiropas biržu segmentācijas modeļa izveidi, kurā MVU tiktu sadalīti pa emitentu veidiem, vai īpašu segmentu izveidi attiecīgajos valstu regulētajos tirgos,

| — | valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu un finanšu regulēšanas iestāžu spēju stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu un finanšu regulēšanas iestāžu spēju stiprināšanu,

| — | tādu nosacījumu noteikšanu ieguldītājiem, kas ir vismaz pielīdzināmi starptautisko tirgu nosacījumiem, ja ne labāki par tiem. |
| --- | --- |

—

tādu nosacījumu noteikšanu ieguldītājiem, kas ir vismaz pielīdzināmi starptautisko tirgu nosacījumiem, ja ne labāki par tiem.

| 1.7. | EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam atzinumam, ka ļoti maza mājsaimniecību uzkrājumu daļa veido ieguldījumus, kas ir ienesīgāki nekā valsts obligācijas vai noguldījumi bankā, jo īpaši šajā pret noguldītājiem vērsto finansiālo represiju laikā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam atzinumam, ka ļoti maza mājsaimniecību uzkrājumu daļa veido ieguldījumus, kas ir ienesīgāki nekā valsts obligācijas vai noguldījumi bankā, jo īpaši šajā pret noguldītājiem vērsto finansiālo represiju laikā.

| 1.8. | EESK uzsver banku tradicionālo darbību nozīmi finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanā. Komiteja atzīst, ka svarīgi ir pabeigt Eiropas Banku savienības izveidi. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzsver banku tradicionālo darbību nozīmi finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanā. Komiteja atzīst, ka svarīgi ir pabeigt Eiropas Banku savienības izveidi.

| 1.9. | Ilgtspējīgas un augsti kvalitatīvas vērtspapīrošanas nodrošināšanai jāveicina tādu pamatstruktūru izveide, kurām ir īsa starpniecības ķēde. |
| --- | --- |

1.9.

Ilgtspējīgas un augsti kvalitatīvas vērtspapīrošanas nodrošināšanai jāveicina tādu pamatstruktūru izveide, kurām ir īsa starpniecības ķēde.

| 1.10. | EESK uzskata, ka zaļajā grāmatā ir sniegts visaptverošs pārskats par pašreizējo situāciju kapitāla tirgos Eiropā, kā arī par pasākumiem, kas vajadzīgi kapitāla tirgu savienības izveidei. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka zaļajā grāmatā ir sniegts visaptverošs pārskats par pašreizējo situāciju kapitāla tirgos Eiropā, kā arī par pasākumiem, kas vajadzīgi kapitāla tirgu savienības izveidei.

2.   Zaļās grāmatas saturs

| 2.1. | Salīdzinot ar citām jurisdikcijām, Eiropā uz kapitāla tirgu balstīts finansējums ir samērā neattīstīts. Eiropas pašu kapitāla, parāda un citiem tirgiem ir mazāka nozīme izaugsmes finansēšanā, un Eiropas uzņēmumi joprojām ir lielā mērā atkarīgi no bankām, kas padara mūsu tautsaimniecības neaizsargātas pret stingrākiem noteikumiem banku aizdevumu piešķiršanai. |
| --- | --- |

2.1.

Salīdzinot ar citām jurisdikcijām, Eiropā uz kapitāla tirgu balstīts finansējums ir samērā neattīstīts. Eiropas pašu kapitāla, parāda un citiem tirgiem ir mazāka nozīme izaugsmes finansēšanā, un Eiropas uzņēmumi joprojām ir lielā mērā atkarīgi no bankām, kas padara mūsu tautsaimniecības neaizsargātas pret stingrākiem noteikumiem banku aizdevumu piešķiršanai.

| 2.2. | Nav arī pietiekamas ieguldītāju uzticības, tāpēc Eiropas uzkrājumi ne vienmēr var tikt maksimāli produktīvi izmantoti. |
| --- | --- |

2.2.

Nav arī pietiekamas ieguldītāju uzticības, tāpēc Eiropas uzkrājumi ne vienmēr var tikt maksimāli produktīvi izmantoti.

| 2.3. | Kapitāla tirgu savienības veidošana ir svarīga iniciatīva Komisijas darba programmā. |
| --- | --- |

2.3.

Kapitāla tirgu savienības veidošana ir svarīga iniciatīva Komisijas darba programmā.

| 2.4. | Kapitāla tirgu savienība nodrošinātu ekonomikas finansēšanas lielāku dažādību un samazinātu kapitāla piesaistīšanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

2.4.

Kapitāla tirgu savienība nodrošinātu ekonomikas finansēšanas lielāku dažādību un samazinātu kapitāla piesaistīšanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz MVU.

| 2.5. | Integrētāki kapitāla tirgi, jo īpaši pašu kapitālam, palielinātu Eiropas ekonomikas satricinājumu absorbēšanas spēju un nodrošinātu vairāk ieguldījumu, nepalielinot parādsaistības. |
| --- | --- |

2.5.

Integrētāki kapitāla tirgi, jo īpaši pašu kapitālam, palielinātu Eiropas ekonomikas satricinājumu absorbēšanas spēju un nodrošinātu vairāk ieguldījumu, nepalielinot parādsaistības.

| 2.6. | Kapitāla tirgu savienībai – ar efektīvu tirgus infrastruktūru un starpnieku palīdzību – būtu jāveicina ieguldītāju kapitāla plūsma uz Eiropas ieguldījumu projektiem, uzlabojot riska un kapitāla sadali ES un galu galā palielinot Eiropas izturību pret turpmākiem satricinājumiem. |
| --- | --- |

2.6.

Kapitāla tirgu savienībai – ar efektīvu tirgus infrastruktūru un starpnieku palīdzību – būtu jāveicina ieguldītāju kapitāla plūsma uz Eiropas ieguldījumu projektiem, uzlabojot riska un kapitāla sadali ES un galu galā palielinot Eiropas izturību pret turpmākiem satricinājumiem.

| 2.7. | Kapitāla tirgu savienība balstās uz šādiem pamatprincipiem: ieguvumi no kapitāla tirgiem tai būtu maksimāli jāizmanto ekonomikai, nodarbinātībai un izaugsmei; tai būtu jāizveido vienots kapitāla tirgus visām 28 dalībvalstīm; tai būtu jābalstās uz stingriem finanšu stabilitātes pamatiem; tai būtu jānodrošina efektīva patērētāju un ieguldītāju aizsardzība un tai būtu jāpalīdz piesaistīt ieguldījumus no visas pasaules un uzlabot ES konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.7.

Kapitāla tirgu savienība balstās uz šādiem pamatprincipiem: ieguvumi no kapitāla tirgiem tai būtu maksimāli jāizmanto ekonomikai, nodarbinātībai un izaugsmei; tai būtu jāizveido vienots kapitāla tirgus visām 28 dalībvalstīm; tai būtu jābalstās uz stingriem finanšu stabilitātes pamatiem; tai būtu jānodrošina efektīva patērētāju un ieguldītāju aizsardzība un tai būtu jāpalīdz piesaistīt ieguldījumus no visas pasaules un uzlabot ES konkurētspēju.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu. Lai visas Eiropas dalībvalstis varētu attīstīt plaukstošu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kapitāla tirgu savienības izveide ir nepieciešama strukturāla reforma. Ir jānovērš šķēršļi dažādu inovatīvu finanšu produktu attīstībai visā Eiropā, jo tie kavē konkurētspējīga finansējuma nodrošināšanu ieguldījumiem, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, jaunizveidotos uzņēmumos un ilgtermiņa infrastruktūras projektos. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu. Lai visas Eiropas dalībvalstis varētu attīstīt plaukstošu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kapitāla tirgu savienības izveide ir nepieciešama strukturāla reforma. Ir jānovērš šķēršļi dažādu inovatīvu finanšu produktu attīstībai visā Eiropā, jo tie kavē konkurētspējīga finansējuma nodrošināšanu ieguldījumiem, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, jaunizveidotos uzņēmumos un ilgtermiņa infrastruktūras projektos.

| 3.2. | Komisijas iniciatīvas mērķim vajadzētu jābūt šādam – ar atbilstīgu, taču ne pārmērīgu regulējumu radīt apstākļus efektīvai un modernai finanšu pakalpojumu nozarei, ļaujot piekļūt daudz plašākam ieguldījumu finansējuma avotu lokam un tādējādi risinot ar satraucoši zemo ieguldījumu līmeni saistītās problēmas. |
| --- | --- |

3.2.

Komisijas iniciatīvas mērķim vajadzētu jābūt šādam – ar atbilstīgu, taču ne pārmērīgu regulējumu radīt apstākļus efektīvai un modernai finanšu pakalpojumu nozarei, ļaujot piekļūt daudz plašākam ieguldījumu finansējuma avotu lokam un tādējādi risinot ar satraucoši zemo ieguldījumu līmeni saistītās problēmas.

| 3.3. | EESK uzskata, ka kapitāla tirgi ir likviditātes platformas, kur uzņēmumi var iegūt līdzekļus un tirgot finanšu instrumentus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, EESK uzskata, ka kapitāla tirgu savienība lielajiem uzņēmumiem jau ir izveidota, un, atbildot uz Komisijas Zaļajā grāmatā uzdotajiem jautājumiem, orientēsies galvenokārt uz pasākumiem, kas arī MVU un strauji augošiem uzņēmumiem ļautu gūt labumu no šādas savienības. |
| --- | --- |

3.3.

EESK uzskata, ka kapitāla tirgi ir likviditātes platformas, kur uzņēmumi var iegūt līdzekļus un tirgot finanšu instrumentus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, EESK uzskata, ka kapitāla tirgu savienība lielajiem uzņēmumiem jau ir izveidota, un, atbildot uz Komisijas Zaļajā grāmatā uzdotajiem jautājumiem, orientēsies galvenokārt uz pasākumiem, kas arī MVU un strauji augošiem uzņēmumiem ļautu gūt labumu no šādas savienības.

| 3.4. | Kapitāla tirgu savienībai būtu jāuzlabo ekonomikas finansēšana ilgtermiņā, izmantojot iespējas sekmēt korporatīvās pārvaldības un korporatīvās sociālās atbildības paraugprakses piemēru pārņemšanu, orientējoties ne tikai uz saimnieciskajiem, bet arī vides un sociālajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

Kapitāla tirgu savienībai būtu jāuzlabo ekonomikas finansēšana ilgtermiņā, izmantojot iespējas sekmēt korporatīvās pārvaldības un korporatīvās sociālās atbildības paraugprakses piemēru pārņemšanu, orientējoties ne tikai uz saimnieciskajiem, bet arī vides un sociālajiem mērķiem.

| 3.5. | Zaļajā grāmatā MVU tiek uzskatīti par paredzamajiem emitentiem. Tādēļ, pieņemot visus turpmākos lēmumus attiecībā uz obligācijām vai citiem fiksēta ienākuma finanšu instrumentiem, būtu nepārprotami jāņem vērā MVU īpašās vajadzības:






  — | finansējuma termiņa pareiza izvēle, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Zaļajā grāmatā MVU tiek uzskatīti par paredzamajiem emitentiem. Tādēļ, pieņemot visus turpmākos lēmumus attiecībā uz obligācijām vai citiem fiksēta ienākuma finanšu instrumentiem, būtu nepārprotami jāņem vērā MVU īpašās vajadzības:

—

finansējuma termiņa pareiza izvēle,

| — | finansējuma struktūra un atmaksas noteikumi, |
| --- | --- |

—

finansējuma struktūra un atmaksas noteikumi,

| — | finansējuma izmaksas, tostarp tās, kas saistītas ar iekļūšanu attiecīgajā tirgū, |
| --- | --- |

—

finansējuma izmaksas, tostarp tās, kas saistītas ar iekļūšanu attiecīgajā tirgū,

| — | attiecīgā ieguldījumu produkta sagatavošanai nepieciešamo garantiju un nodrošinājuma saturs un struktūra. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ieguldījumu produkta sagatavošanai nepieciešamo garantiju un nodrošinājuma saturs un struktūra.

Lai pienācīgi risinātu visas šīs vajadzības, ir īpaši svarīgi izveidot vienkāršotus un standartizētus produktus un izstrādāt kārtību MVU dalībai kapitāla tirgos.

| 3.6. | EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas uzraudzības iestādes un dalībvalstis rīkoties piesardzīgi, izstrādājot un transponējot tiesību aktus, kuru mērķis ir izveidot darboties spējīgu kapitāla tirgu savienību, lai nodrošinātu, ka Eiropas kapitāla tirgu ieguldītājiem un emitentiem paredzētie nosacījumi vismaz ir pielīdzināmi starptautisko tirgu nosacījumiem, ja ne labāki par tiem. |
| --- | --- |

3.6.

EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas uzraudzības iestādes un dalībvalstis rīkoties piesardzīgi, izstrādājot un transponējot tiesību aktus, kuru mērķis ir izveidot darboties spējīgu kapitāla tirgu savienību, lai nodrošinātu, ka Eiropas kapitāla tirgu ieguldītājiem un emitentiem paredzētie nosacījumi vismaz ir pielīdzināmi starptautisko tirgu nosacījumiem, ja ne labāki par tiem.

| 3.7. | Efektīva kapitāla tirgus savienības darbība nav iespējama, neiesaistot un nepiesaistot ES iedzīvotājus kā individuālus ieguldītājus. EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam atzinumam, ka ļoti maza mājsaimniecību uzkrājumu daļa veido ieguldījumus, kas ir ienesīgāki nekā valsts obligācijas vai noguldījumi bankā, jo īpaši šajā pret noguldītājiem vērsto finansiālo represiju laikā. |
| --- | --- |

3.7.

Efektīva kapitāla tirgus savienības darbība nav iespējama, neiesaistot un nepiesaistot ES iedzīvotājus kā individuālus ieguldītājus. EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam atzinumam, ka ļoti maza mājsaimniecību uzkrājumu daļa veido ieguldījumus, kas ir ienesīgāki nekā valsts obligācijas vai noguldījumi bankā, jo īpaši šajā pret noguldītājiem vērsto finansiālo represiju laikā.

| 3.8. | Būtu jāuzsver banku tradicionālo darbību nozīme finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanā. |
| --- | --- |

3.8.

Būtu jāuzsver banku tradicionālo darbību nozīme finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanā.

| 3.9. | Ilgtspējīga augstas kvalitātes vērtspapīrošanas tirgus izveidei, kāds ir minēts zaļajā grāmatā, jāveicina tādu pamatstruktūru izveide, kurām ir īsas starpniecības ķēdes, lai izveidotu tiešu saikni starp aizņēmējiem un noguldītājiem. |
| --- | --- |

3.9.

Ilgtspējīga augstas kvalitātes vērtspapīrošanas tirgus izveidei, kāds ir minēts zaļajā grāmatā, jāveicina tādu pamatstruktūru izveide, kurām ir īsas starpniecības ķēdes, lai izveidotu tiešu saikni starp aizņēmējiem un noguldītājiem.

4.   Atbildes uz zaļajā grāmatā izvirzītajiem jautājumiem

4.1.   
  Agrīnās rīcības prioritātes

1)   Papildus piecām prioritārajām jomām, kas apzinātas īstermiņa rīcībai, kuras citas jomas būtu jānosaka kā prioritāras?

Vairums ierosināto pasākumu ir orientēti uz primārajiem tirgiem. Ņemot vērā MVU īpatnības, ir jāizpēta iespējas attīstīt arī sekundāro tirgu.

Īpaši svarīgi ir izstrādāt vienotu un vienkāršotu standartu attiecībā uz kvalitatīvām un kvantitatīvām prasībām MVU iekļaušanai biržu sarakstos regulētos finanšu instrumentu tirgos. Būtu jāizstrādā arī mehānisms, lai tos MVU, kuru akcijas tiek tirgotas, padarītu pievilcīgākus no ieguldītāju viedokļa, ņemot vērā MVU ierobežotos finanšu un administratīvos resursus.

Saglabājot galvenos principus, pēc kuriem tiek ņemtas vērā ieguldītāju intereses, sākumā tomēr ir ieteicams novērst dažas konkrētas problēmas Prospektu direktīvā, lai iespējami samazinātu administratīvo un birokrātisko prasību slogu, kā arī izpētīt iespējas liberalizēt dažas MVU paredzētās informācijas atklāšanas prasības:

| — | saīsināt prospekta izskatīšanas termiņu emitentiem, kuru vērtspapīrus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru vērtspapīri jau atrodas publiskā piedāvājumā, un kuri attiecīgi ir valsts uzņēmumi vai ir reģistrēti kā emitenti. Termiņu attiecīgi var samazināt līdz septiņām dienām. Jāparedz īpaša vienkāršota procedūra MVU iekļaušanai biržu sarakstos, jo īpaši tad, ja vērtspapīri tiks tirgoti ārpusbiržas tirgos. Direktīvā būtu jāparedz lielāka valstu rīcības brīvība, proti, valstu regulatoriem būtu jāatļauj regulēt MVU iekļaušanu biržu sarakstos, |
| --- | --- |

—

saīsināt prospekta izskatīšanas termiņu emitentiem, kuru vērtspapīrus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru vērtspapīri jau atrodas publiskā piedāvājumā, un kuri attiecīgi ir valsts uzņēmumi vai ir reģistrēti kā emitenti. Termiņu attiecīgi var samazināt līdz septiņām dienām. Jāparedz īpaša vienkāršota procedūra MVU iekļaušanai biržu sarakstos, jo īpaši tad, ja vērtspapīri tiks tirgoti ārpusbiržas tirgos. Direktīvā būtu jāparedz lielāka valstu rīcības brīvība, proti, valstu regulatoriem būtu jāatļauj regulēt MVU iekļaušanu biržu sarakstos,

| — | saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 2. punktu paziņojumu par publisko piedāvājumu un parakstīšanās sākuma un beigu termiņu publicē vienā un tajā pašā dienas laikrakstā. Arvien vairāk būtu jāierobežo prasības sludinājumu/paziņojumu un paša prospekta publicēšanai drukātā veidā un dienas laikrakstos. Informācijas sniegšanai internetā, jo īpaši attiecīgā regulētā tirgus vai uzņēmuma tīmekļa vietnē, būtu jākļūst par galveno emitenta un ieguldītāju saziņas līdzekli. No otras puses, būtu jāparedz konkrētas vienotas prasības informācijas sniegšanai tīmekļa vietnēs, vienādojot šo informāciju vai paredzot īpašu lapu ieguldītājiem, tādējādi ieguldītāji varētu ātrāk un ērtāk iegūt informāciju par publiski piedāvāto vērtspapīru būtiskajiem aspektiem. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 2. punktu paziņojumu par publisko piedāvājumu un parakstīšanās sākuma un beigu termiņu publicē vienā un tajā pašā dienas laikrakstā. Arvien vairāk būtu jāierobežo prasības sludinājumu/paziņojumu un paša prospekta publicēšanai drukātā veidā un dienas laikrakstos. Informācijas sniegšanai internetā, jo īpaši attiecīgā regulētā tirgus vai uzņēmuma tīmekļa vietnē, būtu jākļūst par galveno emitenta un ieguldītāju saziņas līdzekli. No otras puses, būtu jāparedz konkrētas vienotas prasības informācijas sniegšanai tīmekļa vietnēs, vienādojot šo informāciju vai paredzot īpašu lapu ieguldītājiem, tādējādi ieguldītāji varētu ātrāk un ērtāk iegūt informāciju par publiski piedāvāto vērtspapīru būtiskajiem aspektiem.

2)   Kādi turpmāki pasākumi saistībā ar MVU kredītinformācijas pieejamības standartizāciju varētu atbalstīt MVU un jaunizveidotu uzņēmumu finansējuma padziļinātu tirgu un plašāku ieguldītāju loku?

Šajā jomā lietderīgi pasākumi būtu šādi:

| — | kredītreitingu ieviešana atbilstoši standartizētai pārredzamai metodikai, |
| --- | --- |

—

kredītreitingu ieviešana atbilstoši standartizētai pārredzamai metodikai,

| — | reģistrēšanai regulētos tirgos nepieciešamo vienkāršotu standartizētu kritēriju (modeļa) apstiprināšana, ietverot ne vien finanšu informāciju, bet arī sīki izstrādātu vidēja termiņa uzņēmējdarbības plānu ieguldījumu veikšanai un uzņēmējdarbības attīstībai. |
| --- | --- |

—

reģistrēšanai regulētos tirgos nepieciešamo vienkāršotu standartizētu kritēriju (modeļa) apstiprināšana, ietverot ne vien finanšu informāciju, bet arī sīki izstrādātu vidēja termiņa uzņēmējdarbības plānu ieguldījumu veikšanai un uzņēmējdarbības attīstībai.

3)   Kādu atbalstu varētu sniegt Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (EIIF), lai veicinātu to izveidi?

Steidzamākais pasākums ir pārskatīt dažādu dalībvalstu reglamentējošās prasības, kas tiek piemērotas pensiju fondiem un apdrošināšanas sabiedrībām, lai vajadzības gadījumā varētu liberalizēt to portfeļus, nodrošinot iespēju ieguldīt EIIF. Pensiju fondi un apdrošināšanas sabiedrības būs ieinteresētas šādā aktīvu veidā, un to rīcībā būs līdzekļi EIIF kapitalizācijai. Lai sekmētu šo procesu, būtu lietderīgi izveidot vienotu rentabilitātes novērtēšanas modeli, kas aptvertu visu ieguldījumu ķēdi.

4)   Vai ir vajadzīga kāda ES rīcība, lai atbalstītu privātas izvietošanas tirgu izveidi, izņemot atbalstu tirgus virzītiem centieniem, lai vienotos par kopīgiem standartiem? Nē.

ES rīcība varētu būt vajadzīga tad, ja šie tirgus virzītie centieni būtu nesekmīgi.

| 4.2. | Pasākumi kapitāla tirgu attīstīšanai un integrēšanai |
| --- | --- |

4.2.

5)   Kādi turpmāki pasākumi varētu palīdzēt uzlabot finansējuma pieejamību un līdzekļu novirzīšanu tiem, kam tie vajadzīgi?

Kopumā piekļuvi finansējumam varētu uzlabot, ja tiktu izveidots lielāks skaits pielāgotu ieguldījumu produktu, jo tiem ir labāk jāatbilst uzņēmumu vajadzībām (piemēram, attiecībā uz termiņu, nodrošinājumu un maksājumu struktūru).

Turklāt regulatīvajām iestādēm būtu jāatļauj parāda instrumentu emitēšana, kurai kā līgumam ar obligāciju turētājiem būtu pēc iespējas vairāk jālīdzinās projektu finansēšanai un banku aizdevumiem uzņēmumiem.

6)   Vai būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu lielāku likviditāti uzņēmumu obligāciju tirgos, piemēram, standartizācija? Ja jā, kādi pasākumi ir nepieciešami un vai tos var veikt tirgus, vai ir vajadzīgas reglamentējošas darbības?

Jā, standartizācija uzlabos likviditāti uzņēmumu obligāciju tirgos. Šajā gadījumā ir lietderīgi veikt reglamentējošus pasākumus, kas apspriesti ar visām ieinteresētajām personām un par kuriem panākta vienošanās.

7)   Vai ir nepieciešama ES rīcība, lai veicinātu standartizēta, pārredzama un pārskatatbildīga VSP (vides, sociālā un pārvaldības) ieguldījuma, tostarp zaļo obligāciju, attīstību, izņemot atbalstu pamatnostādņu izstrādē, ko veic tirgus?

Jā, standartizācijas kritērijos būtu jāiekļauj konkrēti principi attiecībā uz vides, sociālo un pārvaldības ieguldījumu. EESK atbalsta “zaļo obligāciju”, kā arī cita starpā “zaļo” hipotēku un energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem paredzēto aizdevumu popularizēšanu. Ieguldītājiem ir jābūt iespējai izvēlēties jebkuru no šīm iespējām. EESK uzskata, ka ir jāizplata informācija un jāorganizē kampaņas plašai VSP ieguldījumu popularizēšanai, kā arī jāpublicē paraugprakses piemēri, tostarp ciešā sadarbībā ar uzņēmējdarbības tīkliem un ieguldītāju apvienībām, kā arī izmantojot to palīdzību.

8)   Vai ir vērts izstrādāt kopēju ES līmeņa grāmatvedības standartu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir iekļauti daudzpusējās tirdzniecības sistēmās? Vai šādam standartam būtu jākļūst par MVU izaugsmes tirgu iezīmi? Ja jā, ar kādiem nosacījumiem?

Pašreizējā Eiropā izmantotā MVU definīcija ietver ļoti dažāda lieluma uzņēmumus un nepieļauj to nošķiršanu pa nozarēm. EESK atbalsta Eiropas mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu standarta definīciju un aicina atjaunināt dažādos tiesiskajos regulējumos minētās atšķirīgās definīcijas nolūkā labāk atspoguļot MVU lielo dažādību un to atšķirības dažādās dalībvalstīs, un tās apvienot (1). Komiteja ierosina izstrādāt jaunizveidota augoša un strauji augoša uzņēmuma definīciju un veltīt īpašu uzmanību šādu uzņēmumu vajadzībām kapitāla tirgū. Ja tas netiks darīts, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās varēs iesaistīties tikai ierobežots skaits valstu un izaugsmes tirgi nespēs piesaistīt daudzus pārrobežu ieguldītājus. Šāda standarta saturam būtu jāatbilst MVU ierobežotajām finansiālajām un administratīvajām spējām.

9)   Vai ir šķēršļi pienācīgi regulētas kolektīvās finansēšanas vai savstarpēju platformu attīstībai, tostarp pārrobežu līmenī? Ja jā, kā tie būtu jālikvidē?

Valstu tiesību aktu atšķirības ir būtisks iemesls tādu perspektīvu ieguldījumu veidu vājajai attīstībai kā kolektīvā finansēšana. Tādēļ Komisijai ir ieteicams veicināt tiesību aktu saskaņošanu.

4.3.   
  Finansējuma piedāvājuma attīstīšana un diversificēšana

10)   Kādi politikas pasākumi varētu stimulēt institucionālos ieguldītājus piesaistīt un ieguldīt vairāk līdzekļu un aktīvu plašākā klāstā, jo īpaši ilgtermiņa projektos, MVU un novatoriskos un strauji augošos jaunizveidotos uzņēmumos?

Pirms jebkādu citu pasākumu veikšanas ir nepieciešamas izmaiņas noteikumos attiecībā uz institucionālo ieguldītāju portfeļiem, jo daudzās dalībvalstīs tiem šādu ieguldījumu veikšana vispār nav atļauta.

11)   Kādus pasākumus varētu veikt, lai samazinātu fondu pārvaldnieku izmaksas, kas rodas, veidojot un tirgojot fondus ES? Kādi šķēršļi ir fondiem, kas gūst labumu no apjomradītiem ietaupījumiem?

Šīs izmaksas patlaban nav pārmērīgi augstas un galvenokārt ir atkarīgas no tirdzniecības kanāliem. Fondi, kuri tiek tirgoti banku filiālēs vai citās finanšu iestādēs, parasti nav saistīti ar būtiskām izmaksām un nesaskaras ar šķēršļiem labuma gūšanā no apjomradītiem ietaupījumiem. Atsevišķi tirgoto fondu izmaksas būtu augstākas.

Finansējuma piesaistīšanai izmantotos prospektus, kā arī visus reģistrācijas dokumentus, kas nepieciešami iekļūšanai attiecīgajā regulētajā tirgū, būtu jāvienkāršo un jāvienādo.

Ir vajadzīgs vienots Eiropas biržu segmentācijas modelis, kurā MVU tiktu sadalīti pa emitentu veidiem. Tādu pašu rezultātu var panākt, izveidojot īpašus segmentus attiecīgajos valstu regulētajos tirgos.

12)   Vai darbam pie īpašas prakses ieguldījumiem infrastruktūrā vajadzētu būt vērstam uz atsevišķām skaidri identificējamām aktīvu apakšgrupām? Ja jā, tad kurām no tām Komisijai būtu jāpiešķir prioritāte, turpmāk pārskatot uzraudzības noteikumus, piemēram, CRDIV/CRR un Maksātspēja II?

Lai finansētu infrastruktūras projektus, EESK iesaka:

| — | izveidot visaptverošāku publiskās pārskatīšanas procesu attiecībā uz infrastruktūru, lai nodrošinātu plānošanas stratēģiskāku saskaņošanu, |
| --- | --- |

—

izveidot visaptverošāku publiskās pārskatīšanas procesu attiecībā uz infrastruktūru, lai nodrošinātu plānošanas stratēģiskāku saskaņošanu,

| — | palielināt valsts un Eiropas līmeņa finansējuma sniegšanu finansiāli neizdevīgiem, bet sociāli svarīgiem projektiem (iespējams, izmantojot (daļējas) garantijas, lai padarītu tos dzīvotspējīgus), |
| --- | --- |

—

palielināt valsts un Eiropas līmeņa finansējuma sniegšanu finansiāli neizdevīgiem, bet sociāli svarīgiem projektiem (iespējams, izmantojot (daļējas) garantijas, lai padarītu tos dzīvotspējīgus),

| — | izstrādāt viegli saprotamus norādījumus, kā iegūt finansējumu infrastruktūras projektiem no bankām un kapitāla tirgiem, |
| --- | --- |

—

izstrādāt viegli saprotamus norādījumus, kā iegūt finansējumu infrastruktūras projektiem no bankām un kapitāla tirgiem,

| — | grozīt grāmatvedības un reglamentējošos noteikumus, kas attiecas uz infrastruktūras projektiem, lai padarītu tos pievilcīgākus no ieguldītāju viedokļa, |
| --- | --- |

—

grozīt grāmatvedības un reglamentējošos noteikumus, kas attiecas uz infrastruktūras projektiem, lai padarītu tos pievilcīgākus no ieguldītāju viedokļa,

| — | noteikt atsevišķas skaidri identificējamas infrastruktūras projektu apakšgrupas un pielāgot šīm apakšgrupām infrastruktūras ieguldījumu praksi. Tas ietvers atšķirīgu riska novērtējumu katrai apakšgrupai un tādējādi uzlabos paredzamību, lai padarītu ieguldījumus pievilcīgākus no institucionālo ieguldītāju viedokļa, |
| --- | --- |

—

noteikt atsevišķas skaidri identificējamas infrastruktūras projektu apakšgrupas un pielāgot šīm apakšgrupām infrastruktūras ieguldījumu praksi. Tas ietvers atšķirīgu riska novērtējumu katrai apakšgrupai un tādējādi uzlabos paredzamību, lai padarītu ieguldījumus pievilcīgākus no institucionālo ieguldītāju viedokļa,

| — | palielināt tādu struktūru izmantošanu, kas privātajiem ieguldītājiem sniegtu iespēju plašāk iesaistīties nelikvīdā finansēšanā, |
| --- | --- |

—

palielināt tādu struktūru izmantošanu, kas privātajiem ieguldītājiem sniegtu iespēju plašāk iesaistīties nelikvīdā finansēšanā,

| — | tā kā pašreizējā Maksātspējas II direktīvā paredzētajās kapitāla izmaksās netiek nošķirts uzņēmumu ilgtermiņa parāds no infrastruktūras parāda, ir jāapsver iespējas šo situāciju mainīt, |
| --- | --- |

—

tā kā pašreizējā Maksātspējas II direktīvā paredzētajās kapitāla izmaksās netiek nošķirts uzņēmumu ilgtermiņa parāds no infrastruktūras parāda, ir jāapsver iespējas šo situāciju mainīt,

| — | palielināt publisko un privāto partnerību pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, pieprasot darīt publiski pieejamus pilnos līgumu variantus un regulāri sniegt publiskus ziņojumus par šo līgumu saimniecisko izdevīgumu. |
| --- | --- |

—

palielināt publisko un privāto partnerību pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, pieprasot darīt publiski pieejamus pilnos līgumu variantus un regulāri sniegt publiskus ziņojumus par šo līgumu saimniecisko izdevīgumu.

13)   Vai standartizēta produkta ieviešana vai pārrobežu piekļuvei pastāvošo šķēršļu likvidēšana stiprinātu pensiju nodrošināšanas vienoto tirgu?

Jā. Ņemot vērā to, ka pensiju nodrošinājums un pamatojums dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, kā arī EK zaļajā grāmatā norādīto mērķi – panākt vienotas pensijas shēmas ieviešanu Eiropā.

14)   Vai izmaiņas EuVECA un EuSEF regulās atvieglotu lielāku ES fondu pārvaldniekiem šo veidu fondu vadību? Kādas citas izmaiņas, ja tādas vajadzīgas, būtu jāveic, lai palielinātu šo veidu fondu skaitu?

Ir iespēja, ka šādas izmaiņas varētu palielināt lielo fondu pārvaldnieku interesi par šādu fondu vadību. Taču tas varētu novest arī pie pārmērīgas koncentrācijas un interešu konfliktiem. Tādēļ pirms šāda pasākuma veikšanas ir ieteicams rūpīgi izpētīt, vai šis ir galvenais šķērslis, kas lielo fondu pārvaldniekus attur no šādu fondu vadības.

15)   Kā ES var turpmāk attīstīt privāto kapitālu un riska kapitālu kā alternatīvu finansējuma avotu ekonomikai? Kādi pasākumi jo īpaši varētu veicināt riska kapitāla fondu apjomu un palielināt izejas iespējas riska kapitāla ieguldītājiem?

Privātā kapitāla un riska kapitāla fondu apjomu varētu palielināt, pienācīgi atvieglojot ierobežojumus attiecībā uz tādu institucionālo ieguldītāju portfeļiem kā pensiju fondi, apdrošināšanas sabiedrības un pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU).

16)   Vai ir šķēršļi, lai droši palielinātu banku un nebanku tiešos aizdevumus uzņēmumiem, kuriem ir vajadzīgas finanses?

Periodā pēc finanšu krīzes banku aizdevumu jomā tika ieviesti aizvien lielāki ierobežojumi, kas saistīti ar stingrākām kapitāla pietiekamības prasībām un nepieciešamību samazināt riska līmeni. Nebanku tiešie aizdevumi daudzu dalībvalstu tiesību aktos nav atļauti; apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un citas finanšu iestādes daudzos gadījumos nevar izsniegt tiešos aizdevumus nefinanšu uzņēmumiem.

17)   Kā varētu palielināt pārrobežu privāto dalību PVKIU?

Pārrobežu ieguldījumu veikšanai ir nepieciešama labi attīstīta ieguldījumu kultūra, atbilstīgas zināšanas un svešvalodu prasmes. Tādēļ pārrobežu privāto dalību varētu palielināt, tikai sekmējot personīgo finanšu plānotāju (konsultantu) pakalpojumu izmantošanu, kuri privātajiem ieguldītājiem varētu palīdzēt pieņemt pārdomātus lēmumus starptautiskā kontekstā.

18)   Kā Eiropas uzraudzības iestādes var sniegt vēl lielāku ieguldījumu, lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju aizsardzību?

Vairumā dalībvalstu valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm parasti ir salīdzinoši ierobežotas iespējas darboties finanšu pakalpojumu jomā. Dažos gadījumos pat nav īsti skaidrs, vai tām ir likumīgas tiesības šajā jomā un kādas ir šīs tiesības. Tādēļ būtu lietderīgi, ja Eiropas uzraudzības iestādes ierosinātu pasākumus valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu un finanšu regulēšanas iestāžu spēju stiprināšanai šajā saistībā.

19)   Kādi politikas pasākumi varētu palielināt privātos ieguldījumus? Ko vēl varētu darīt, lai apmācītu un aizsargātu ES iedzīvotājus, kas piekļūst kapitāla tirgiem?

Mudināt dalībvalstis izstrādāt tādus biržas brokeriem un ieguldījumu sabiedrībām labvēlīgus nosacījumus jaunu riska kapitāla fondu izveidei, kuri pieļauj nodokļu atvieglojumus (piemēram, ieguldījumu summas norakstīšanu no ienākumu nodokļa par mājsaimniecību uzkrājumiem). Līdztekus patērētāju institucionālās aizsardzības uzlabošanai (kā ierosināts atbildē uz iepriekšējo jautājumu) varētu stimulēt arī privāto ieguldījumu palielināšanu, ieviešot dažādus finanšu izglītības veidus, kas paredzēti neprofesionāliem ieguldītājiem un noguldītājiem, un ļoti labi reglamentētus finanšu plānošanas konsultāciju pakalpojumus privātpersonām.

20)   Vai valstīm ir savi paraugprakses piemēri vienkāršu un pārredzamu patērētāju ieguldījumu produktu izstrādē, ar kuriem tās varētu savstarpēji apmainīties?

Paraugprakses piemēri vēl nav pietiekami izstrādāti, tie vēl tikai top. Viens no piemēriem ir profesionālo apvienību ieguldījumu produktu akreditācijas process Apvienotajā Karalistē (2). Parasti šādu produktu izstrāde nav viegls uzdevums, jo ieguldījumu produkti var būt sarežģīti gan pēc to būtības, gan arī tādēļ, ka emitenti mēģina tos izmantot, lai apmierinātu dažādas vajadzības, un tādēļ cenšas savus produktus padarīt atšķirīgus no citiem līdzīgiem produktiem. Vēl viena problēma ir saistīta ar apsvērumu, ka tad, ja valdība mēģina piespiedu kārtā panākt šādu produktu izstrādi, to var uzskatīt par tirgus intervenci un konkurences ierobežošanu. Tādēļ būtu produktīvāk šādus pasākumus aizstāt ar privātpersonu finanšu izglītības un finanšu konsultāciju pakalpojumu izstrādes veicināšanu.

21)   Vai ir papildu darbības finanšu pakalpojumu reglamentācijas jomā, kuras varētu veikt, lai nodrošinātu, ka ES ir starptautiski konkurētspējīga un pievilcīga vieta ieguldījumiem?

Konkurētspēja būtu jāapsver salīdzinošā perspektīvā. Tāpēc ES kapitāla tirgiem būtu jāpiedāvā tādi nosacījumi ieguldītājiem, kas ir vismaz pielīdzināmi starptautisko tirgu nosacījumiem, ja ne labāki par tiem. Šajā nolūkā būtu jāveic pasākumi ieguldītāju aizsardzības uzlabošanai un nodokļu struktūru pielāgošanai (rūpīgāk pārbaudot ieguvumus un izmaksas, ko radītu ierosinātais finanšu darījumu nodoklis).

| 22) | Kādus pasākumus var veikt, lai sekmētu ES uzņēmumu piekļuvi ieguldītājiem un kapitāla tirgiem trešās valstīs? |
| --- | --- |

22)

Vislabākais variants ir veicināt sadarbību ar bankām, kurām ir labi attīstīts filiāļu tīkls trešās valstīs.

4.4.   
  Tirgus efektivitātes uzlabošana – starpnieki, infrastruktūra un plašāks tiesiskais regulējums

23)   Vai ir šajā dokumentā nenorādīti mehānismi, lai uzlabotu tirgu darbību un efektivitāti, jo īpaši pašu kapitāla un obligāciju tirgus darbības un likviditātes jomā?

Attiecīgie mehānismi varētu ietvert šādus pasākumus:

| — | jānodrošina MVU emitēto finanšu instrumentu tirgus ilgtermiņa minimālā likviditāte. Tas būtu panākams, stimulējot to likviditātes nodrošinātāju vai tirgus uzturētāju darbību, kuri kotē MVU emitētos finanšu instrumentus, |
| --- | --- |

—

jānodrošina MVU emitēto finanšu instrumentu tirgus ilgtermiņa minimālā likviditāte. Tas būtu panākams, stimulējot to likviditātes nodrošinātāju vai tirgus uzturētāju darbību, kuri kotē MVU emitētos finanšu instrumentus,

| — | jāpalielina ieguldītāju uzticība MVU, ieviešot korporatīvās pārvaldības paraugpraksi un iesaistot galvenos finanšu ieguldītājus šīs prakses pārvaldībā, |
| --- | --- |

—

jāpalielina ieguldītāju uzticība MVU, ieviešot korporatīvās pārvaldības paraugpraksi un iesaistot galvenos finanšu ieguldītājus šīs prakses pārvaldībā,

| — | jāpalielina MVU pievilcība, piemēram, izmantojot iespējas sniegt korporatīvas garantijas (vai garantijas no specializētām iestādēm) MVU emitētajiem finanšu instrumentiem, kas atbilst konkrētiem kritērijiem, |
| --- | --- |

—

jāpalielina MVU pievilcība, piemēram, izmantojot iespējas sniegt korporatīvas garantijas (vai garantijas no specializētām iestādēm) MVU emitētajiem finanšu instrumentiem, kas atbilst konkrētiem kritērijiem,

| — | jāievieš stimuli tiem MVU, kas iekļauti biržu sarakstos regulētos tirgos, |
| --- | --- |

—

jāievieš stimuli tiem MVU, kas iekļauti biržu sarakstos regulētos tirgos,

| — | jāievieš stimuli ieguldītājiem, kas iegulda biržu sarakstos iekļautu MVU emitētajos finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

—

jāievieš stimuli ieguldītājiem, kas iegulda biržu sarakstos iekļautu MVU emitētajos finanšu instrumentos.

24)   Vai, jūsuprāt, ir jomas, kurās vienotais noteikumu kopums joprojām nav pietiekami attīstīts?

Vienotā noteikumu kopuma pieeja, kas banku nozares vajadzībām izstrādāta, īstenojot Kapitāla prasību direktīvu (CRD IV), Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu un Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu, nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atbalsta vienotā tirgus izveidi. Tādēļ varētu būt ļoti lietderīgi paplašināt šīs pieejas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā arī nebanku finanšu nozari. Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā ietvertā līdzīga pieeja būtu jāievieš arī attiecībā uz galvenajiem darījumu partneriem.

25)   Vai uzskatāt, ka Eiropas uzraudzības iestāžu pilnvaras, lai nodrošinātu konsekventu uzraudzību, ir pietiekamas? Kādi papildu pasākumi attiecībā uz ES līmeņa uzraudzību būtiski palīdzētu izveidot kapitāla tirgu savienību?

Attiecībā uz jautājumu par uzraudzības konverģenci EESK

| — | piekrīt, ka ir jāveic koriģējoši pasākumi, kuru mērķis būtu uzlabot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību, |
| --- | --- |

—

piekrīt, ka ir jāveic koriģējoši pasākumi, kuru mērķis būtu uzlabot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību,

| — | aicina veicināt tādu pasākumu īstenošanu, kuri atvieglo koordināciju starp EFUS, vienotās uzraudzības mehānisma (VUM) jauno aspektu un vienoto noregulējuma mehānismu (VNM), |
| --- | --- |

—

aicina veicināt tādu pasākumu īstenošanu, kuri atvieglo koordināciju starp EFUS, vienotās uzraudzības mehānisma (VUM) jauno aspektu un vienoto noregulējuma mehānismu (VNM),

| — | aicina racionalizēt EFUS iestāžu reglamentējošās funkcijas ar mērķi vienkāršot regulējuma struktūru un padarīt procedūras pārredzamākas un efektīvākas, |
| --- | --- |

—

aicina racionalizēt EFUS iestāžu reglamentējošās funkcijas ar mērķi vienkāršot regulējuma struktūru un padarīt procedūras pārredzamākas un efektīvākas,

| — | aicina izstrādāt vidēja termiņa stratēģiju ar mērķi nodrošināt uzraudzības iestāžu organizatorisku un funkcionālu konsolidāciju (apsverot vienotas mītnes vietas un divu virsotņu (“twin peaks”) modeļa iespējamību), |
| --- | --- |

—

aicina izstrādāt vidēja termiņa stratēģiju ar mērķi nodrošināt uzraudzības iestāžu organizatorisku un funkcionālu konsolidāciju (apsverot vienotas mītnes vietas un divu virsotņu (“twin peaks”) modeļa iespējamību),

| — | aicina Eiropas Komisiju novērtēt strukturētāku risinājumu iespējamību attiecībā uz EFUS darba organizāciju un iestāžu finansēšanas mehānismiem. |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisiju novērtēt strukturētāku risinājumu iespējamību attiecībā uz EFUS darba organizāciju un iestāžu finansēšanas mehānismiem.

26)   Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, vai ir mērķtiecīgas izmaiņas vērtspapīru īpašumtiesību noteikumos, kuras varētu veicināt integrētākus kapitāla tirgus ES?

Ir jāuzlabo depozitārija iestāžu savstarpējās attiecības, kā arī pārrobežu klīringa un norēķinu drošība.

27)   Kādus pasākumus varētu veikt, lai uzlabotu nodrošinājuma pārrobežu plūsmu? Vai būtu jāveic darbs, lai uzlabotu nodrošinājuma juridisko izpildāmību un noslēguma ieskaita pasākumus pārrobežu līmenī?

Atzinīgi ir vērtējami pasākumi, kas paredzēti vienota Eiropas pārrobežu nodrošinājuma reģistra izveidei vai arī valstu reģistru attiecīgo nodaļu savstarpējai savienošanai. Bez šādu pasākumu īstenošanas pārrobežu ieguldījumu apjoms būs visai ierobežots.

28)   Kādi ir integrētu kapitāla tirgu galvenie šķēršļi, kas izriet no uzņēmējdarbības tiesībām, tostarp korporatīvās pārvaldības? Vai ir mērķtiecīgi pasākumi, kas varētu palīdzēt tos pārvarēt?

Par nopietnākajiem šķēršļiem kapitāla tirgu savienības izveidei ir uzskatāmas dalībvalstu komerctiesību, uzņēmējdarbības prakses un korporatīvās pārvaldības modeļu atšķirības. To pārvarēšana prasīs ilgu laiku un nebūs viegla, taču ir obligāta. Būs jāveic rūpīgs dalībvalstu jurisdikciju pētījums.

29)   Kādi konkrēti maksātnespējas tiesību aktu aspekti būtu jāsaskaņo, lai atbalstītu Eiropas kapitāla tirgus izveidi?

Maksātnespējas tiesību akti kapitāla tirgiem ir īpaši svarīgi, un tie pēc rūpīga pētījuma veikšanas būtu jāsaskaņo tāpat kā komerctiesību un korporatīvās pārvaldības tiesību akti, jo citādi pastāv risks, ka ieguldījumi nonāks valstīs, kur ieguldītāju tiesības ir labāk aizsargātas. Īpaši rūpīgi būtu jāapsver iespēja atjaunot uzņēmējdarbību.

30)   Kādi šķēršļi ir nodokļu jomā, kuri būtu jāizskata prioritārā kārtā, lai veicinātu integrētākus kapitāla tirgus ES un stabilāku finansējuma struktūru uzņēmumu līmenī, un ar kādiem instrumentiem?

Dalībvalstu nodokļu sistēmu struktūra ir ļoti atšķirīga un ļoti jutīga pret pārmaiņām. Šajā posmā nodokļu saskaņošanu būs ļoti grūti panākt, un tā būtu uzskatāma par procesa noslēguma posmu.

31)   Kā ES var labāk atbalstīt jaunu tehnoloģiju un uzņēmējdarbības modeļu attīstību, lai veicinātu integrētus un efektīvus kapitāla tirgus?

ES būtu jāorientējas uz vienota digitālā tīkla infrastruktūras izveidi, kas nodrošinātu ātru, efektīvu un drošu saziņu starp tirgiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem (3), kā arī iespēju to attālinātai un pārrobežu dalībai akcionāru kopsapulcēs un balsošanā. Būtu jācenšas arī rast veidus, kā samazināt salīdzinoši augstās klīringa un norēķinu izmaksas pārrobežu tirdzniecības darījumos.

32)   Vai ir kādi citi jautājumi, kas nav apzināti šajā zaļajā grāmatā, kuriem, jūsuprāt, ir vajadzīga rīcība, lai panāktu kapitāla tirgu savienību? Ja jā, tad kādi un kāda veida rīcība tā varētu būt?

Zaļajā grāmatā ir sniegts visaptverošs pārskats par pašreizējo situāciju kapitāla tirgos Eiropā, kā arī par pasākumiem, kas nepieciešami kapitāla tirgu savienības izveidei. Pašlaik būtu labāk vairs neuzsākt jaunu jautājumu apspriešanu, bet gan pievērsties to pasākumu īstenošanas laika grafika plānošanai, kuri jau ir apstiprināti, un sākumā izvēlēties dažas svarīgas taktiskas reformas, kurām jābūt jūtamām un jāsniedz tieša un izmērāma ietekme. Tas radīs impulsu, kas atvieglos sarežģītāku reformu veikšanu nākotnē.

Neraugoties uz iepriekš minēto, EESK norāda, ka šajā zaļajā grāmatā nav izskatīti šādi jautājumi:

| — | finanšu instrumentu kredītreitings, |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentu kredītreitings,

| — | pasākumi saistībā ar finanšu produktu procikliskuma problēmu. |
| --- | --- |

—

pasākumi saistībā ar finanšu produktu procikliskuma problēmu.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Vienotā MVU definīcija vispārīgi ir noteikta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, kas ir diezgan novecojusi un kurā netiek atspoguļots ne ES paplašināšanās process, ne arī reālās norises ekonomikā pēc krīzes. Zaļajā grāmatā paredzētā MVU definīcija ir ietverta 2014. gada 15. maija Direktīvā 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem. Vēl viena MVU definīcija ir minēta 2013. gada 26. jūnija Direktīvā 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem.

1

(2)  Association of British Insurers, British Bankers Association un Building Societies Association sarunu procesā ar British Standards Institute nolēma izstrādāt vienkāršus finanšu produktus, kuri atbilstu noteiktam Sergeant Report 2013. gada marta izdevumā sniegtajam principu kopumam.

2

Association of British Insurers

British Bankers Association

Building Societies Association

British Standards Institute

Sergeant Report

(3)  Kā paraugprakses piemēru sk. neatkarīgo tiešsaistes tirdzniecības vietu korporatīvajai kreditēšanai FINPOINT https://www.finpoint.co.uk/

3

FINPOINT

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/74

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada”

(COM(2015) 81 final)

(2015/C 383/11)

| Ziņotājs: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Lutz RIBBE

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu 2015. gada 25. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada”

(COM(2015) 81 final).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 4. jūnijā. Ziņotājs – Lutz RIBBE.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (2. jūlija sēdē), ar 193 balsīm par, 12 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK sagaida, ka Pušu konferences 21. sesijas (COP 21) sarunu dalībnieki beidzot vienosies par saistošu nolīgumu, kas būs gan taisnīgs, gan vērienīgs. Izņemot maznozīmīgas detaļas, EESK pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas sarunu pozīciju šajā jautājumā. Tomēr Komiteja kritiski vērtē to, ka ES joprojām nav pilnībā sapratusi, ka galvenā loma šajā procesā jāuzņemas pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.1.

EESK sagaida, ka Pušu konferences 21. sesijas (COP 21) sarunu dalībnieki beidzot vienosies par saistošu nolīgumu, kas būs gan taisnīgs, gan vērienīgs. Izņemot maznozīmīgas detaļas, EESK pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas sarunu pozīciju šajā jautājumā. Tomēr Komiteja kritiski vērtē to, ka ES joprojām nav pilnībā sapratusi, ka galvenā loma šajā procesā jāuzņemas pilsoniskajai sabiedrībai.

| 1.2. | Atbildība par izvirzītā mērķa, proti, “stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu (1) iejaukšanos klimata sistēmā”, sasniegšanu jāuzņemas visām Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pusēm bez izņēmuma. Tikai tad būs iespējams novērst vēl lielāku kaitējumu cilvēkiem, videi un nākamajām paaudzēm. |
| --- | --- |

1.2.

Atbildība par izvirzītā mērķa, proti, “stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu (1) iejaukšanos klimata sistēmā”, sasniegšanu jāuzņemas visām Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pusēm bez izņēmuma. Tikai tad būs iespējams novērst vēl lielāku kaitējumu cilvēkiem, videi un nākamajām paaudzēm.

| 1.3. | Kopējas, taču diferencētas atbildības princips ir pareizs. Lielākajai daļai valstu tas nozīmē strauji iesaistīties pārveides procesā, kas ved prom no fosilās enerģijas virzienā uz augstu resursu izmantošanas efektivitāti un energoefektivitāti, kā arī atjaunojamajiem energoresursiem. Dalībvalstīm, kas pašlaik klimatu piesārņo maz, jāsaņem atbalsts, lai tās var tiešā veidā pāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Šeit paveras lielas iespējas tieši novatoriskiem Eiropas uzņēmumiem, kuriem jāsaņem politisks atbalsts. Būtu jāraugās, lai cilvēkus, kas dzīvo zem nabadzības sliekšņa, šāda pāreja nepadarītu vēl nabadzīgākus. Šī pāreja drīzāk būtu un ir efektīvi jāizmanto, lai radītu jaunu impulsu ekonomikas attīstībai, it īpaši reģionālajā līmenī, un lai varētu izveidot jaunas decentralizētas enerģijas ražotnes, kuras nerada oglekļa emisijas un kurās būtu iesaistīti vietējie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

1.3.

Kopējas, taču diferencētas atbildības princips ir pareizs. Lielākajai daļai valstu tas nozīmē strauji iesaistīties pārveides procesā, kas ved prom no fosilās enerģijas virzienā uz augstu resursu izmantošanas efektivitāti un energoefektivitāti, kā arī atjaunojamajiem energoresursiem. Dalībvalstīm, kas pašlaik klimatu piesārņo maz, jāsaņem atbalsts, lai tās var tiešā veidā pāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Šeit paveras lielas iespējas tieši novatoriskiem Eiropas uzņēmumiem, kuriem jāsaņem politisks atbalsts. Būtu jāraugās, lai cilvēkus, kas dzīvo zem nabadzības sliekšņa, šāda pāreja nepadarītu vēl nabadzīgākus. Šī pāreja drīzāk būtu un ir efektīvi jāizmanto, lai radītu jaunu impulsu ekonomikas attīstībai, it īpaši reģionālajā līmenī, un lai varētu izveidot jaunas decentralizētas enerģijas ražotnes, kuras nerada oglekļa emisijas un kurās būtu iesaistīti vietējie iedzīvotāji.

| 1.4. | Tādēļ jānorāda, ka COP 21 netiks apspriests tradicionāls vides temats; daudz svarīgāks sesijas uzdevums ir izveidot pamatu jaunai globālai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni. |
| --- | --- |

1.4.

Tādēļ jānorāda, ka COP 21 netiks apspriests tradicionāls vides temats; daudz svarīgāks sesijas uzdevums ir izveidot pamatu jaunai globālai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

| 1.5. | Šādiem procesiem ir vajadzīgs līderis. Eiropa daudzus gadus ir sekmīgi uzņēmusies šo funkciju. Taču tagad vairs nevar teikt, ka Eiropa ir vienīgā, kas cenšas aizsargāt klimatu. Tagad arī daudzi citi ekonomiskie bloki, COP sarunās neuzņemoties aktīvāku lomu, ļoti daudz līdzekļu iegulda pārveides procesā un zaļajās tehnoloģijās. Neatkarīgi no Parīzes sarunu iznākuma cīņa par klimata aizsardzībai svarīgo “zaļo tehnoloģiju” tirgiem, kam pieder nākotne, īstenībā jau sen ir sākusies, un Eiropai šajā cīņā būs jāiesaistās, ar vai bez COP 21 rezultātiem. |
| --- | --- |

1.5.

Šādiem procesiem ir vajadzīgs līderis. Eiropa daudzus gadus ir sekmīgi uzņēmusies šo funkciju. Taču tagad vairs nevar teikt, ka Eiropa ir vienīgā, kas cenšas aizsargāt klimatu. Tagad arī daudzi citi ekonomiskie bloki, COP sarunās neuzņemoties aktīvāku lomu, ļoti daudz līdzekļu iegulda pārveides procesā un zaļajās tehnoloģijās. Neatkarīgi no Parīzes sarunu iznākuma cīņa par klimata aizsardzībai svarīgo “zaļo tehnoloģiju” tirgiem, kam pieder nākotne, īstenībā jau sen ir sākusies, un Eiropai šajā cīņā būs jāiesaistās, ar vai bez COP 21 rezultātiem.

| 1.6. | Pušu konferencē netiek apspriesti svarīgi ekonomikas apstākļi, kas var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi (“carbon leakage”) vai nelielu oglekļa emisiju pārvirzi (“low carbon leakage”). Tādēļ klimata aizsardzības jautājumi un to ekonomiskās, sociālās un politiskās sekas vienmēr jāpatur uzmanības lokā arī ārpus ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sarunu procesa. Eiropas Savienībai visos līmeņos ir jāveicina, piemēram, tādu tirgus ekonomikas mehānismu izveide, ar kuriem sekmē to, ka globālo tirdzniecības jautājumu apspriešanā tiek ņemtas vērā ar produktiem saistītās emisijas. |
| --- | --- |

1.6.

Pušu konferencē netiek apspriesti svarīgi ekonomikas apstākļi, kas var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi (“carbon leakage”) vai nelielu oglekļa emisiju pārvirzi (“low carbon leakage”). Tādēļ klimata aizsardzības jautājumi un to ekonomiskās, sociālās un politiskās sekas vienmēr jāpatur uzmanības lokā arī ārpus ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sarunu procesa. Eiropas Savienībai visos līmeņos ir jāveicina, piemēram, tādu tirgus ekonomikas mehānismu izveide, ar kuriem sekmē to, ka globālo tirdzniecības jautājumu apspriešanā tiek ņemtas vērā ar produktiem saistītās emisijas.

| 1.7. | EESK rosina apzināties, ka mūsu klimatu glābs nevis COP 21, cerams, tālejošie lēmumi, bet gan tikai to konsekventa īstenošana. Un tos īstenos nevis politiķi, bet gan iedzīvotāji. Viņiem gan ir jārada pareizie pamatnosacījumi, paturot prātā ietekmi ne tikai uz vidi, bet arī uz ekonomikas un sociālo jomu, taču īstenošana ir pilsoniskās sabiedrības pārziņā. Tāpēc lēmumiem ir vajadzīgs uzņēmumu, arodbiedrību un visu pārējo pilsoniskās sabiedrības grupu plašs akcepts un atbalsts. |
| --- | --- |

1.7.

EESK rosina apzināties, ka mūsu klimatu glābs nevis COP 21, cerams, tālejošie lēmumi, bet gan tikai to konsekventa īstenošana. Un tos īstenos nevis politiķi, bet gan iedzīvotāji. Viņiem gan ir jārada pareizie pamatnosacījumi, paturot prātā ietekmi ne tikai uz vidi, bet arī uz ekonomikas un sociālo jomu, taču īstenošana ir pilsoniskās sabiedrības pārziņā. Tāpēc lēmumiem ir vajadzīgs uzņēmumu, arodbiedrību un visu pārējo pilsoniskās sabiedrības grupu plašs akcepts un atbalsts.

| 1.8. | Pilsoniskās sabiedrības dažādās funkcijas (sk. 6. punktu) COP sarunās diemžēl tiek apspriestas tikai margināli, un ES nav arī nākusi klajā ar pamanāmām iniciatīvām, lai to mainītu. Paziņojumā nav pilnīgu nekādu konkrētu norāžu par to, kāda loma jāuzņemas pilsoniskajai sabiedrībai. Jauno klimata politiku nevar un nedrīkst uzspiest “no augšas”, tai jābalstās uz iedzīvotāju vairākuma piekrišanu, kas jāpanāk, veidojot aktīvu pilsonisko dialogu ar visiem dalībniekiem, un tā jāīsteno “no apakšas”. EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam (EP) beidzot iesaistīties intensīvā un strukturētā dialogā, lai nezaudētu iespējas, ko paver sabiedrības principiālā gatavība attīstīt jaunas struktūras. Šajā sakarā līdz šim īstenotā ES reālā politika ir ļoti neapmierinoša. Tādēļ EESK iesaka Komisijai radīt strukturālos priekšnosacījumus un nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai pilsoniskā sabiedrība spētu, balstoties uz savstarpēju atzīšanu un iekļaušanu, iesaistīties dialogā ar visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.8.

Pilsoniskās sabiedrības dažādās funkcijas (sk. 6. punktu) COP sarunās diemžēl tiek apspriestas tikai margināli, un ES nav arī nākusi klajā ar pamanāmām iniciatīvām, lai to mainītu. Paziņojumā nav pilnīgu nekādu konkrētu norāžu par to, kāda loma jāuzņemas pilsoniskajai sabiedrībai. Jauno klimata politiku nevar un nedrīkst uzspiest “no augšas”, tai jābalstās uz iedzīvotāju vairākuma piekrišanu, kas jāpanāk, veidojot aktīvu pilsonisko dialogu ar visiem dalībniekiem, un tā jāīsteno “no apakšas”. EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam (EP) beidzot iesaistīties intensīvā un strukturētā dialogā, lai nezaudētu iespējas, ko paver sabiedrības principiālā gatavība attīstīt jaunas struktūras. Šajā sakarā līdz šim īstenotā ES reālā politika ir ļoti neapmierinoša. Tādēļ EESK iesaka Komisijai radīt strukturālos priekšnosacījumus un nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai pilsoniskā sabiedrība spētu, balstoties uz savstarpēju atzīšanu un iekļaušanu, iesaistīties dialogā ar visām ieinteresētajām personām.

| 1.9. | EESK uzsver, ka jau pašlaik lietotās CO2 emisiju samazināšanas tehnoloģijas paver ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas iespējas, ko var izmantot darba vietu izveidei un uzņēmējdarbības attīstīšanai visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver, ka jau pašlaik lietotās CO2 emisiju samazināšanas tehnoloģijas paver ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas iespējas, ko var izmantot darba vietu izveidei un uzņēmējdarbības attīstīšanai visā pasaulē.

2.   Priekšvēsture

| 2.1. | Pirms 23 gadiem, 1992. gada maijā, Ņujorkā tika pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (“United Nations Framework Convention on Climate Change”, saīsināti UNFCCC). 2. pantā minēts tās mērķis, proti, “stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu (2) iejaukšanos klimata sistēmā”, kā arī mazināt iespējamās sekas. |
| --- | --- |

2.1.

Pirms 23 gadiem, 1992. gada maijā, Ņujorkā tika pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (“United Nations Framework Convention on Climate Change”, saīsināti UNFCCC). 2. pantā minēts tās mērķis, proti, “stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu (2) iejaukšanos klimata sistēmā”, kā arī mazināt iespējamās sekas.

| 2.2. | Vēl tajā pašā gadā ANO rīkotajā Rio konferencē par vidi un attīstību (UNCED) Konvenciju parakstīja 154 valstis. Tā stājās spēkā 1994. gada martā; šobrīd tai ir 196 dalībvalstis (puses). |
| --- | --- |

2.2.

Vēl tajā pašā gadā ANO rīkotajā Rio konferencē par vidi un attīstību (UNCED) Konvenciju parakstīja 154 valstis. Tā stājās spēkā 1994. gada martā; šobrīd tai ir 196 dalībvalstis (puses).

| 2.3. | Tās katru gadu tiekas t.s. ANO klimata pārmaiņu samitā – Pušu konferencē (Conference of Parties, saīsināti COP). Pagaidām nav izdevies vienoties par pasākumiem, kas būtu pietiekami, lai kaut vai tikai pietuvinātos Konvencijas mērķiem. Līdz šim – ar Kioto notikušajā Pušu konferences 3. sesijā parakstīto Kioto protokolu – saistoši mērķi ir izvirzīti tikai attiecībā uz emisiju maksimālo apjomu rūpnieciski attīstītajās valstīs, taču Kioto protokolu, kā zināms, ir ratificējusi tika daļa rūpnieciski attīstīto valstu. |
| --- | --- |

2.3.

Tās katru gadu tiekas t.s. ANO klimata pārmaiņu samitā – Pušu konferencē (Conference of Parties, saīsināti COP). Pagaidām nav izdevies vienoties par pasākumiem, kas būtu pietiekami, lai kaut vai tikai pietuvinātos Konvencijas mērķiem. Līdz šim – ar Kioto notikušajā Pušu konferences 3. sesijā parakstīto Kioto protokolu – saistoši mērķi ir izvirzīti tikai attiecībā uz emisiju maksimālo apjomu rūpnieciski attīstītajās valstīs, taču Kioto protokolu, kā zināms, ir ratificējusi tika daļa rūpnieciski attīstīto valstu.

| 2.4. | Šobrīd tomēr valda vienprātība par to, ka nu jau pēc 21 gadu ilgām sarunām, kuru laikā globālās emisijas pieaugušas vēl par gandrīz 50 % (no 30,8 miljardiem tonnu CO2 ekvivalenta 1992. gadā līdz 43,4 miljardiem tonnu 2011. gadā) (3) un antropogēno klimata pārmaiņu negatīvās sekas izpaužas aizvien vairāk, ir pēdējais laiks rīkoties. |
| --- | --- |

2.4.

Šobrīd tomēr valda vienprātība par to, ka nu jau pēc 21 gadu ilgām sarunām, kuru laikā globālās emisijas pieaugušas vēl par gandrīz 50 % (no 30,8 miljardiem tonnu CO2 ekvivalenta 1992. gadā līdz 43,4 miljardiem tonnu 2011. gadā) (3) un antropogēno klimata pārmaiņu negatīvās sekas izpaužas aizvien vairāk, ir pēdējais laiks rīkoties.

| 2.5. | Gandrīz visi zinātniskie pētījumi liecina, ka vēl joprojām ir iespējams atbilstīgi ierobežot temperatūras paaugstināšanos. Šajā nolūkā ir nekavējoties jāsāk īstenot atbilstoša vēriena pasākumus. Pētījumi gan liecina arī to, ka teorētiski mērķi var sasniegt vēl vēlāk, taču tad tas radītu nesamērīgi augstākas izmaksas un būtu jārēķinās ar milzīgu kaitējumu, kas vienādā mērā skartu gan miljoniem cilvēku, gan ekonomiku. |
| --- | --- |

2.5.

Gandrīz visi zinātniskie pētījumi liecina, ka vēl joprojām ir iespējams atbilstīgi ierobežot temperatūras paaugstināšanos. Šajā nolūkā ir nekavējoties jāsāk īstenot atbilstoša vēriena pasākumus. Pētījumi gan liecina arī to, ka teorētiski mērķi var sasniegt vēl vēlāk, taču tad tas radītu nesamērīgi augstākas izmaksas un būtu jārēķinās ar milzīgu kaitējumu, kas vienādā mērā skartu gan miljoniem cilvēku, gan ekonomiku.

| 2.6. | Klimata konvencijā nav definēts, ko tieši nozīmē “bīstama antropogēna iejaukšanās klimata sistēmā”. COP 16 sarunās (2010. gadā) Konvencijas dalībvalstis panāca politisku vienošanos, ka globālais temperatūras pieaugums jāierobežo, lai tas nepārsniegtu 2 grādus pēc Celsija (vai pat 1,5 grādu) salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, taču tās nesniedza zinātnisku pamatojumu, ka ar šo politisko vienošanos pietiek, lai mērķi varētu sasniegt. |
| --- | --- |

2.6.

Klimata konvencijā nav definēts, ko tieši nozīmē “bīstama antropogēna iejaukšanās klimata sistēmā”. COP 16 sarunās (2010. gadā) Konvencijas dalībvalstis panāca politisku vienošanos, ka globālais temperatūras pieaugums jāierobežo, lai tas nepārsniegtu 2 grādus pēc Celsija (vai pat 1,5 grādu) salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, taču tās nesniedza zinātnisku pamatojumu, ka ar šo politisko vienošanos pietiek, lai mērķi varētu sasniegt.

| 2.7. | EESK visiem iesaistītajiem dalībniekiem – gan politiķiem, gan pilsoniskajai sabiedrībai – īpaši norāda, ka jau tagad, kad sasilšana vēl ne tuvu nav sasniegusi 2 grādus, ir nepārprotami jūtami traucējumi ar nopietnām sekām. Tāpēc 2 grādu robeža nevar būt mērķis tādā izpratnē, ka to vajag sasniegt, bet tas ir mērķis, ko nevajadzētu sasniegt, virzību uz to apturot iespējami ātrāk. |
| --- | --- |

2.7.

EESK visiem iesaistītajiem dalībniekiem – gan politiķiem, gan pilsoniskajai sabiedrībai – īpaši norāda, ka jau tagad, kad sasilšana vēl ne tuvu nav sasniegusi 2 grādus, ir nepārprotami jūtami traucējumi ar nopietnām sekām. Tāpēc 2 grādu robeža nevar būt mērķis tādā izpratnē, ka to vajag sasniegt, bet tas ir mērķis, ko nevajadzētu sasniegt, virzību uz to apturot iespējami ātrāk.

3.   
  COP 21 Parīzē

| 3.1. | 2015. gada decembrī Parīzē notiks Pušu konferences 21. sesija. Saskaņā ar norunu tur – beidzot – “vispārējas vienošanās” formā jāpieņem nepieciešamie, vērienīgie, taisnīgie un saistošie lēmumi, kas attieksies uz visām 196 Konvencijas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.1.

2015. gada decembrī Parīzē notiks Pušu konferences 21. sesija. Saskaņā ar norunu tur – beidzot – “vispārējas vienošanās” formā jāpieņem nepieciešamie, vērienīgie, taisnīgie un saistošie lēmumi, kas attieksies uz visām 196 Konvencijas dalībvalstīm.

| 3.2. | Tiem jāstājas spēkā 2020. gadā. Iecerētie lēmumi cita starpā saistīti ar šādiem jautājumiem:






  a) | klimata pārmaiņu apkarošana; Konvencijas puses ir apņēmušās līdz 2015. gada marta beigām iesniegt UNFCCC sekretariātam savus emisiju samazināšanas mērķus (“iecerētais valsts noteiktais devums” jeb IVND), kuriem jābūt vērienīgiem un tālejošākiem nekā līdzšinējie centieni. Minēto IVND summai jābūt pietiekamai, lai globālais temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 grādus. Kopsavilkuma ziņojums par to, vai tādējādi to ir iespējams panākt, jāiesniedz līdz 2015. gada 1. novembrim; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Tiem jāstājas spēkā 2020. gadā. Iecerētie lēmumi cita starpā saistīti ar šādiem jautājumiem:

a)

klimata pārmaiņu apkarošana; Konvencijas puses ir apņēmušās līdz 2015. gada marta beigām iesniegt UNFCCC sekretariātam savus emisiju samazināšanas mērķus (“iecerētais valsts noteiktais devums” jeb IVND), kuriem jābūt vērienīgiem un tālejošākiem nekā līdzšinējie centieni. Minēto IVND summai jābūt pietiekamai, lai globālais temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 grādus. Kopsavilkuma ziņojums par to, vai tādējādi to ir iespējams panākt, jāiesniedz līdz 2015. gada 1. novembrim;

| b) | pasākumi ar mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

b)

pasākumi ar mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām;

| c) | finanšu regulējums, kas attiecas uz klimata pārmaiņu apkarošanu, pielāgošanos tām un zaudējumu kompensēšanu (“loss and damage”), tostarp jautājums, kā apsolītie 100 miljardi USD gadā tiks a) nodrošināti un b) pēc kādiem kritērijiem un ar kādām prasībām tie tiks sadalīti; |
| --- | --- |

c)

finanšu regulējums, kas attiecas uz klimata pārmaiņu apkarošanu, pielāgošanos tām un zaudējumu kompensēšanu (“loss and damage”), tostarp jautājums, kā apsolītie 100 miljardi USD gadā tiks a) nodrošināti un b) pēc kādiem kritērijiem un ar kādām prasībām tie tiks sadalīti;

| d) | tehnoloģiju pārneses jautājumi (ņemot vērā “intelektuālo īpašumu”); |
| --- | --- |

d)

tehnoloģiju pārneses jautājumi (ņemot vērā “intelektuālo īpašumu”);

| e) | noteikumi par vienošanās uzraudzību, tostarp par mērīšanu, ziņošanu, uzraudzību/pārredzamību utt. (4), un – īpaši svarīgi – |
| --- | --- |

e)

noteikumi par vienošanās uzraudzību, tostarp par mērīšanu, ziņošanu, uzraudzību/pārredzamību utt. (4), un – īpaši svarīgi –

| f) | vienošanās tiesiskais satvars, tātad lēmumu saistošais raksturs. |
| --- | --- |

f)

vienošanās tiesiskais satvars, tātad lēmumu saistošais raksturs.

| 3.3. | Jāvienojas arī par to, kā ar konkrētiem klimata aizsardzības pasākumiem izmantot laikposmu no lēmumu pieņemšanas 2015. gada decembrī līdz saistošo pasākumu spēkā stāšanās brīdim 2020. gadā (“rīcība pirms 2020. gada”). |
| --- | --- |

3.3.

Jāvienojas arī par to, kā ar konkrētiem klimata aizsardzības pasākumiem izmantot laikposmu no lēmumu pieņemšanas 2015. gada decembrī līdz saistošo pasākumu spēkā stāšanās brīdim 2020. gadā (“rīcība pirms 2020. gada”).

| 3.4. | Valdības arī pirmo reizi apsvērs veidu, kādā būtu jāīsteno klimata politika. EESK atbalsta pašreizējās norādes uz nepieciešamību ievērot cilvēktiesības un nodrošināt taisnīgu pāreju, kas, veicot pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, uztur un rada pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un kvalitatīvas darba vietas. |
| --- | --- |

3.4.

Valdības arī pirmo reizi apsvērs veidu, kādā būtu jāīsteno klimata politika. EESK atbalsta pašreizējās norādes uz nepieciešamību ievērot cilvēktiesības un nodrošināt taisnīgu pāreju, kas, veicot pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, uztur un rada pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un kvalitatīvas darba vietas.

| 3.5. | ES savu nostāju un cerības saistībā ar COP 21 ir apkopojusi paziņojumā “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada” (5). Cita starpā tā ierosina vienošanās padarīt saistošas, Parīzes nolīgumu pieņemot kā Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotu protokolu. Tam “jāstājas spēkā, tiklīdz to ratificējušas valstis, kuru kopējās emisijas sasniedz 80 % no pašreizējām globālajām emisijām”. |
| --- | --- |

3.5.

ES savu nostāju un cerības saistībā ar COP 21 ir apkopojusi paziņojumā “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada” (5). Cita starpā tā ierosina vienošanās padarīt saistošas, Parīzes nolīgumu pieņemot kā Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotu protokolu. Tam “jāstājas spēkā, tiklīdz to ratificējušas valstis, kuru kopējās emisijas sasniedz 80 % no pašreizējām globālajām emisijām”.

| 3.6. | Starp Konvencijas pusēm valda vienprātība, ka ir jāpiemēro kopīgas, taču diferencētas atbildības princips, t. i., visām valstīm, vienalga, vai tās rada lielu vai mazu klimata piesārņojumu, ir jāuzņemas atbildība. Precīzs atbildības apjoms jānosaka atkarībā no vairākiem ļoti atšķirīgiem faktoriem, piemēram, vēsturiskā un pašreizējā emisiju līmeņa, ekonomikas rādītājiem, stāvokļa sociālajā jomā, ietekmes apmēra utt. |
| --- | --- |

3.6.

Starp Konvencijas pusēm valda vienprātība, ka ir jāpiemēro kopīgas, taču diferencētas atbildības princips, t. i., visām valstīm, vienalga, vai tās rada lielu vai mazu klimata piesārņojumu, ir jāuzņemas atbildība. Precīzs atbildības apjoms jānosaka atkarībā no vairākiem ļoti atšķirīgiem faktoriem, piemēram, vēsturiskā un pašreizējā emisiju līmeņa, ekonomikas rādītājiem, stāvokļa sociālajā jomā, ietekmes apmēra utt.

4.   Eiropas pilsoniskās sabiedrības cerības saistībā ar COP 21 sarunām

| 4.1. | EESK mudina visas sarunās iesaistītās puses Parīzē beidzot pieņemt juridiski saistošu nolīgumu. Tā stingri atbalsta Komisijas paziņojumā COM(2015) 81 final izklāstīto ES nostāju, ko tā paudīs sarunās. |
| --- | --- |

4.1.

EESK mudina visas sarunās iesaistītās puses Parīzē beidzot pieņemt juridiski saistošu nolīgumu. Tā stingri atbalsta Komisijas paziņojumā COM(2015) 81 final izklāstīto ES nostāju, ko tā paudīs sarunās.

| 4.2. | COP 21 jāpanāk vienprātība par to, ka, īstenojot profilaktisku politiku šodien, jāpieņem vērienīgi, tālejoši lēmumi rītdienai. Šie lēmumi kļūs par pamatu nākamo paaudžu rīcībai ekonomikas un sociālajā jomā un palīdzēs mazināt to cilvēku ciešanas, kuri jau šodien izjūt klimata pārmaiņu sekas. |
| --- | --- |

4.2.

COP 21 jāpanāk vienprātība par to, ka, īstenojot profilaktisku politiku šodien, jāpieņem vērienīgi, tālejoši lēmumi rītdienai. Šie lēmumi kļūs par pamatu nākamo paaudžu rīcībai ekonomikas un sociālajā jomā un palīdzēs mazināt to cilvēku ciešanas, kuri jau šodien izjūt klimata pārmaiņu sekas.

| 4.3. | Tādēļ jānorāda, ka COP 21 netiks apspriests tradicionāls vides temats; daudz svarīgāks sesijas uzdevums ir izveidot pamatu jaunai globālai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni. |
| --- | --- |

4.3.

Tādēļ jānorāda, ka COP 21 netiks apspriests tradicionāls vides temats; daudz svarīgāks sesijas uzdevums ir izveidot pamatu jaunai globālai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

| 4.4. | EESK atzinīgi vērtē kopējas, bet diferencētas atbildības principu. Katrai valstij jāatzīst sava atbildība, un no tās vairs nedrīkst atkāpties, “slēpties” aiz citām valstīm vai – kas agrāk jau dažkārt ir noticis – rīkoties pēc principa “mēs esam gatavi uzņemties atbildību tikai tad, ja mums par to maksā”. |
| --- | --- |

4.4.

EESK atzinīgi vērtē kopējas, bet diferencētas atbildības principu. Katrai valstij jāatzīst sava atbildība, un no tās vairs nedrīkst atkāpties, “slēpties” aiz citām valstīm vai – kas agrāk jau dažkārt ir noticis – rīkoties pēc principa “mēs esam gatavi uzņemties atbildību tikai tad, ja mums par to maksā”.

Cīņa ar klimata pārmaiņām

| 4.5. | Komiteja norāda, ka globāli pietiekamu emisiju līmeni var sasniegt tikai tad, ja katrs pasaulē dzīvojošais cilvēks gadā vidēji radītu ne vairāk kā 2 tonnas CO2 ekvivalenta emisiju. |
| --- | --- |

4.5.

Komiteja norāda, ka globāli pietiekamu emisiju līmeni var sasniegt tikai tad, ja katrs pasaulē dzīvojošais cilvēks gadā vidēji radītu ne vairāk kā 2 tonnas CO2 ekvivalenta emisiju.

| 4.5.1. | Eiropā (vidēji aptuveni 9 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) šo rādītāju varētu sasniegt, tikai sasniedzot 2050. gada mērķi (CO2 samazinājums Eiropā par 80–95 %). Ķīnai (šobrīd apmēram 6 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) pašreizējās emisijas uz vienu iedzīvotāju būtu jāsamazina trīs reizes un, piemēram, ASV (16,5 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) vai pašreizējai “pasaules līderei” Katarai (40 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā – vēl vairāk. |
| --- | --- |

4.5.1.

Eiropā (vidēji aptuveni 9 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) šo rādītāju varētu sasniegt, tikai sasniedzot 2050. gada mērķi (CO2 samazinājums Eiropā par 80–95 %). Ķīnai (šobrīd apmēram 6 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) pašreizējās emisijas uz vienu iedzīvotāju būtu jāsamazina trīs reizes un, piemēram, ASV (16,5 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) vai pašreizējai “pasaules līderei” Katarai (40 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā – vēl vairāk.

| 4.5.2. | Savukārt no tādām valstīm kā Mali (0,04 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) vai Ruanda (0,06 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) samazinājumu gaidīt nevar. Šajā saistībā EESK nav pilnībā vienisprātis ar Komisijas teikto, ka “visām valstīm pamatīgi un pastāvīgi jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas”. Minētajām valstīm būtu tieši jāpāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Tiktāl ar klimatu saistīta atbildība attiecībā uz pārmaiņu apkarošanu un pielāgošanos ir faktiski kopīga, taču diferencēta. Šīm valstīm ir steidzami vajadzīgs atbalsts, kas novatoriskiem uzņēmumiem vienlaikus paver daudzas sadarbības iespējas. Īpaši izdevīgi tas varētu būt Eiropas uzņēmumiem, kuriem (vēl) pieder 40 % no visiem ar zaļajām tehnoloģijām saistītajiem patentiem. |
| --- | --- |

4.5.2.

Savukārt no tādām valstīm kā Mali (0,04 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) vai Ruanda (0,06 tonnas CO2 ekvivalenta uz vienu iedzīvotāju gadā) samazinājumu gaidīt nevar. Šajā saistībā EESK nav pilnībā vienisprātis ar Komisijas teikto, ka “visām valstīm pamatīgi un pastāvīgi jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas”. Minētajām valstīm būtu tieši jāpāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Tiktāl ar klimatu saistīta atbildība attiecībā uz pārmaiņu apkarošanu un pielāgošanos ir faktiski kopīga, taču diferencēta. Šīm valstīm ir steidzami vajadzīgs atbalsts, kas novatoriskiem uzņēmumiem vienlaikus paver daudzas sadarbības iespējas. Īpaši izdevīgi tas varētu būt Eiropas uzņēmumiem, kuriem (vēl) pieder 40 % no visiem ar zaļajām tehnoloģijām saistītajiem patentiem.

| 4.5.3. | Ir svarīgi norādīt, ka minētie dati par emisijām neatspoguļo lielās atšķirības starp valstu sociālajiem slāņiem un ka CO2 emisijas, kas rodas ražošanas procesā, tiek attiecinātas uz valstīm, kurās produktus ražo, nevis valstīm, kurās tos izmanto. Ja būtu otrādi, tad, piemēram, Ķīnas siltumnīcefekta gāzu bilance būtu daudz labāka, bet Vācijas – daudz sliktāka (6). |
| --- | --- |

4.5.3.

Ir svarīgi norādīt, ka minētie dati par emisijām neatspoguļo lielās atšķirības starp valstu sociālajiem slāņiem un ka CO2 emisijas, kas rodas ražošanas procesā, tiek attiecinātas uz valstīm, kurās produktus ražo, nevis valstīm, kurās tos izmanto. Ja būtu otrādi, tad, piemēram, Ķīnas siltumnīcefekta gāzu bilance būtu daudz labāka, bet Vācijas – daudz sliktāka (6).

| 4.6. | EESK uzskata, ka viena no galvenajām COP 21 procesa daļām ir valstu emisiju samazināšanas mērķu (IVNI) izvirzīšana. Ārkārtīgi lielā vilcināšanās saistībā ar IVNI iesniegšanu UNFCCC sekretariātā (7) ir ļoti slikta zīme. |
| --- | --- |

4.6.

EESK uzskata, ka viena no galvenajām COP 21 procesa daļām ir valstu emisiju samazināšanas mērķu (IVNI) izvirzīšana. Ārkārtīgi lielā vilcināšanās saistībā ar IVNI iesniegšanu UNFCCC sekretariātā (7) ir ļoti slikta zīme.

| 4.7. | EESK apzinās, ka vēl nebūt nav skaidrs, vai saistoša COP 21 nolīguma atbalstītājiem izdosies panākt, ka 196 Konvencijas dalībvalstis, kurās pašlaik vērojami ļoti atšķirīgi apstākļi, dažos gadījumos ārkārtīgi atšķirīga politiskā virzība un kultūras konteksts, šādi “solidarizēsies nākamo paaudžu labā” (8). |
| --- | --- |

4.7.

EESK apzinās, ka vēl nebūt nav skaidrs, vai saistoša COP 21 nolīguma atbalstītājiem izdosies panākt, ka 196 Konvencijas dalībvalstis, kurās pašlaik vērojami ļoti atšķirīgi apstākļi, dažos gadījumos ārkārtīgi atšķirīga politiskā virzība un kultūras konteksts, šādi “solidarizēsies nākamo paaudžu labā” (8).

| 4.8. | Jau sarunas par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam (šīs sarunas varētu dēvēt par “pušu konferenci” ES līmenī) parādīja, ka pat ES līmenī tik tikko izdodas īstenot to, kas iecerēts COP 21, proti, skaidri noteikt valstu atbildību. Tāpēc EESK pauž nožēlu par to, ka ES enerģētikas un klimata tiesību aktu kopumā 2030. gadam vairs nav izvirzīti valstīm saistoši mērķi, un tas varētu apgrūtināt ES kopējā mērķa sasniegšanu un atbildības “noteikšanu” (9). Pareizs signāls COP sarunām būtu valsts emisiju samazināšanas mērķu (IVNI) izvirzīšana ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.8.

Jau sarunas par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam (šīs sarunas varētu dēvēt par “pušu konferenci” ES līmenī) parādīja, ka pat ES līmenī tik tikko izdodas īstenot to, kas iecerēts COP 21, proti, skaidri noteikt valstu atbildību. Tāpēc EESK pauž nožēlu par to, ka ES enerģētikas un klimata tiesību aktu kopumā 2030. gadam vairs nav izvirzīti valstīm saistoši mērķi, un tas varētu apgrūtināt ES kopējā mērķa sasniegšanu un atbildības “noteikšanu” (9). Pareizs signāls COP sarunām būtu valsts emisiju samazināšanas mērķu (IVNI) izvirzīšana ES dalībvalstīm.

Pielāgošanās klimata pārmaiņām, finanšu regulējums un tehnoloģiju pārnese

| 4.9. | Diferencēta atbildība nozīmē arī to, ka ir ļoti nepieciešama solidaritāte, lai tieši mazāk attīstītām un finansiāli vājām valstīm īpaši palīdzētu veidot klimatam labvēlīgu zaļo ekonomiku un padarītu tās spējīgas tikt galā ar klimata pārmaiņu radītu kaitējumu, kas tās bieži skar visvairāk. Būtu jāraugās, lai cilvēkus, kas dzīvo zem nabadzības sliekšņa šāda pāreja nepadarītu vēl nabadzīgākus. Šī pāreja drīzāk būtu un ir efektīvi jāizmanto, lai radītu jaunu impulsu ekonomikas attīstībai, it īpaši reģionālajā līmenī, un lai varētu izveidot jaunas decentralizētas enerģijas ražotnes, kuras nerada oglekļa emisijas un kurās būtu iesaistīti vietējie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

4.9.

Diferencēta atbildība nozīmē arī to, ka ir ļoti nepieciešama solidaritāte, lai tieši mazāk attīstītām un finansiāli vājām valstīm īpaši palīdzētu veidot klimatam labvēlīgu zaļo ekonomiku un padarītu tās spējīgas tikt galā ar klimata pārmaiņu radītu kaitējumu, kas tās bieži skar visvairāk. Būtu jāraugās, lai cilvēkus, kas dzīvo zem nabadzības sliekšņa šāda pāreja nepadarītu vēl nabadzīgākus. Šī pāreja drīzāk būtu un ir efektīvi jāizmanto, lai radītu jaunu impulsu ekonomikas attīstībai, it īpaši reģionālajā līmenī, un lai varētu izveidot jaunas decentralizētas enerģijas ražotnes, kuras nerada oglekļa emisijas un kurās būtu iesaistīti vietējie iedzīvotāji.

| 4.10. | Tādēļ liela nozīme ir finanšu jautājumiem un tehnoloģiju pārnesei. Mazāk attīstītās valstis vienreiz jau tika piekrāptas, jo savulaik apsolītā attīstības palīdzība (0,7 % no IKP) jau sen netiek piešķirta solītajā apmērā, kā tika norunāts; tas vairs nedrīkst atkārtoties. |
| --- | --- |

4.10.

Tādēļ liela nozīme ir finanšu jautājumiem un tehnoloģiju pārnesei. Mazāk attīstītās valstis vienreiz jau tika piekrāptas, jo savulaik apsolītā attīstības palīdzība (0,7 % no IKP) jau sen netiek piešķirta solītajā apmērā, kā tika norunāts; tas vairs nedrīkst atkārtoties.

Juridiski saistošs vienošanās raksturs un uzraudzība

| 4.11. | EESK piekrīt ES apgalvojumam, ka juridiski saistošs nolīguma raksturs ir noteicošais pamats vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai pasaules mērogā un vajadzīgo lēmumu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.11.

EESK piekrīt ES apgalvojumam, ka juridiski saistošs nolīguma raksturs ir noteicošais pamats vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai pasaules mērogā un vajadzīgo lēmumu īstenošanā.

| 4.12. | Juridiski saistošam nolīgumam būtu arī šādas priekšrocības:






  — | tas būtu visu valdību nepārprotams politisks signāls uzņēmējiem, ieguldītājiem, kā arī sabiedrībai, ka “zemu oglekļa emisiju ekonomika” ir visas pasaules sabiedrības kopējais mērķis, |
| --- | --- | --- |

4.12.

Juridiski saistošam nolīgumam būtu arī šādas priekšrocības:

—

tas būtu visu valdību nepārprotams politisks signāls uzņēmējiem, ieguldītājiem, kā arī sabiedrībai, ka “zemu oglekļa emisiju ekonomika” ir visas pasaules sabiedrības kopējais mērķis,

| — | tas nodrošinātu ilgtermiņa un prognozējamu regulējumu, kas izmaksu aspektā efektīvi veicina ieguldījumus oglekļa emisiju samazināšanas un pielāgošanās tehnoloģijās, |
| --- | --- |

—

tas nodrošinātu ilgtermiņa un prognozējamu regulējumu, kas izmaksu aspektā efektīvi veicina ieguldījumus oglekļa emisiju samazināšanas un pielāgošanās tehnoloģijās,

| — | būtu skaidri norādīts uz pārredzamību un atbildību, |
| --- | --- |

—

būtu skaidri norādīts uz pārredzamību un atbildību,

| — | būtu pieejami līdzekļi, kurus varētu ieguldīt nepieciešamajos pasākumos, un tā tiktu radīta tieša saikne ar reālo ekonomiku. |
| --- | --- |

—

būtu pieejami līdzekļi, kurus varētu ieguldīt nepieciešamajos pasākumos, un tā tiktu radīta tieša saikne ar reālo ekonomiku.

| 4.13. | Pilsoniskā sabiedrība cer, ka jaunajā klimata nolīgumā tiks ņemtas vērā tās prasības pēc taisnīgas pārejas (just transition), ievērojot cilvēktiesības un darba ņēmēju tiesības un ņemot vērā sociālo ietekmi, tostarp nodrošinot zaudējumu kompensāciju (loss and damage) un risinot jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, jo īpaši trūcīgākajās valstīs. |
| --- | --- |

4.13.

Pilsoniskā sabiedrība cer, ka jaunajā klimata nolīgumā tiks ņemtas vērā tās prasības pēc taisnīgas pārejas (just transition), ievērojot cilvēktiesības un darba ņēmēju tiesības un ņemot vērā sociālo ietekmi, tostarp nodrošinot zaudējumu kompensāciju (loss and damage) un risinot jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, jo īpaši trūcīgākajās valstīs.

| 4.14. | Lēmumu īstenošanai obligāti ir jābūt pārredzamai un pārbaudāmai, un nebūtu pieļaujams, ka valstis, kas lēmumus nepilda, drīkst izmantot nolīguma piedāvātās priekšrocības. |
| --- | --- |

4.14.

Lēmumu īstenošanai obligāti ir jābūt pārredzamai un pārbaudāmai, un nebūtu pieļaujams, ka valstis, kas lēmumus nepilda, drīkst izmantot nolīguma piedāvātās priekšrocības.

| 4.15. | EESK norāda, ka Komisijas priekšlikums ar regulāru izvērtējumu nodrošināt dinamismu varētu stiprināt apņēmību aizsargāt klimatu, ja tiks ņemti vērā valstu dažādie apstākļi un mainīgā atbildība. |
| --- | --- |

4.15.

EESK norāda, ka Komisijas priekšlikums ar regulāru izvērtējumu nodrošināt dinamismu varētu stiprināt apņēmību aizsargāt klimatu, ja tiks ņemti vērā valstu dažādie apstākļi un mainīgā atbildība.

Cerības saistībā ar ES lomu globālās klimata aizsardzības jomā

| 4.16. | Pēdējos gados Eiropas Savienība klimata aizsardzības jautājumu risināšanā pasaulē ir ieguvusi labu reputāciju. EESK uzskata, ka ir svarīgi ne tikai COP sarunās, bet arī ar aktīvu un ar šim sarunām nesaistītu politiku arī turpmāk vairot uzticēšanos, lai pārliecinātu, ka vērienīga klimata aizsardzības politika netiek veidota ar mērķi, piemēram, iegūt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar citām valstīm vai ekonomiskajām aprindām. |
| --- | --- |

4.16.

Pēdējos gados Eiropas Savienība klimata aizsardzības jautājumu risināšanā pasaulē ir ieguvusi labu reputāciju. EESK uzskata, ka ir svarīgi ne tikai COP sarunās, bet arī ar aktīvu un ar šim sarunām nesaistītu politiku arī turpmāk vairot uzticēšanos, lai pārliecinātu, ka vērienīga klimata aizsardzības politika netiek veidota ar mērķi, piemēram, iegūt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar citām valstīm vai ekonomiskajām aprindām.

| 4.17. | Eiropas Savienībai būtu uzticami un, rādot pozitīvu piemēru, jāturpina vadība globālā līmenī. Šādos sarunu un pārmaiņu procesos nevar iztikt bez “vadītājiem” un “virzītājspēkiem”. Ir svarīgi uzsvērt, ka ES var ticami pildīt šo vadošo lomu tikai tad, ja tiek pierādīts, ka klimata aizsardzības politika iet roku rokā ar pozitīvu ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

4.17.

Eiropas Savienībai būtu uzticami un, rādot pozitīvu piemēru, jāturpina vadība globālā līmenī. Šādos sarunu un pārmaiņu procesos nevar iztikt bez “vadītājiem” un “virzītājspēkiem”. Ir svarīgi uzsvērt, ka ES var ticami pildīt šo vadošo lomu tikai tad, ja tiek pierādīts, ka klimata aizsardzības politika iet roku rokā ar pozitīvu ekonomikas attīstību.

| 4.18. | Priecē tas, ka daudzus pasākumus, kas vispirms tika ieviesti Eiropas Savienībā un kas savulaik izraisīja pretrunīgu reakciju, tagad ir pārņēmušas citas valstis. Kā piemēru var minēt pasākumus, kas veicina atjaunojamo energoresursu izmantošanu, un emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, kuru tagad daļēji izmanto pat Ķīna. |
| --- | --- |

4.18.

Priecē tas, ka daudzus pasākumus, kas vispirms tika ieviesti Eiropas Savienībā un kas savulaik izraisīja pretrunīgu reakciju, tagad ir pārņēmušas citas valstis. Kā piemēru var minēt pasākumus, kas veicina atjaunojamo energoresursu izmantošanu, un emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, kuru tagad daļēji izmanto pat Ķīna.

| 4.19. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ES Augstā pārstāve ārlietās Federica Mogherini saskaņā ar Klimata diplomātijas rīcībplānu (10) ārpolitikā intensīvi pievēršas klimata aizsardzības jautājumiem. Svarīgs un pareizs signāls ir arī Komisijas priekšsēdētāja Juncker izteikums, ka viņš vēlas Eiropas Savienību padarīt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā, turklāt ne tikai, lai aizsargātu klimatu, bet arī tādēļ, ka tādējādi tiek radītas darba vietas un sekmēta energoapgādes drošības palielināšana. |
| --- | --- |

4.19.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ES Augstā pārstāve ārlietās Federica Mogherini saskaņā ar Klimata diplomātijas rīcībplānu (10) ārpolitikā intensīvi pievēršas klimata aizsardzības jautājumiem. Svarīgs un pareizs signāls ir arī Komisijas priekšsēdētāja Juncker izteikums, ka viņš vēlas Eiropas Savienību padarīt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā, turklāt ne tikai, lai aizsargātu klimatu, bet arī tādēļ, ka tādējādi tiek radītas darba vietas un sekmēta energoapgādes drošības palielināšana.

| 4.20. | Tas liecina, ka Eiropas Savienībai ir, ko parādīt pasaulei; ES ir arī pierādījusi, ka ekonomikas izaugsmi var atsaistīt no emisiju pieauguma. Neviena pasaules ekonomiskā telpa uz vienu IKP vienību neemitē mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju kā ES; daudzi Eiropas uzņēmumi ir “pionieri” enerģijas un resursu efektivitātes jomā. Tas ir lielā mērā saistīts ar Eiropas uzņēmumu tehniskajiem sasniegumiem un tādējādi ar to inovācijas spēju, kas attīstījusies, jo Eiropas Savienībā ir spēkā salīdzinoši stingri vides tiesību akti. |
| --- | --- |

4.20.

Tas liecina, ka Eiropas Savienībai ir, ko parādīt pasaulei; ES ir arī pierādījusi, ka ekonomikas izaugsmi var atsaistīt no emisiju pieauguma. Neviena pasaules ekonomiskā telpa uz vienu IKP vienību neemitē mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju kā ES; daudzi Eiropas uzņēmumi ir “pionieri” enerģijas un resursu efektivitātes jomā. Tas ir lielā mērā saistīts ar Eiropas uzņēmumu tehniskajiem sasniegumiem un tādējādi ar to inovācijas spēju, kas attīstījusies, jo Eiropas Savienībā ir spēkā salīdzinoši stingri vides tiesību akti.

| 4.21. | Taču Eiropai vēl ir daudz darāmā: mērķi līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 80–95 % nevar sasniegt tikai ar tehniskiem jauninājumiem. Tas ir redzams, piemēram, transporta nozarē, kurā ar inovāciju panāktos sasniegumus izplūdes gāzu tehnoloģiju jomā vismaz daļēji “noēd” transportlīdzekļu un autoceļu skaita pieaugums. Tādēļ būs vajadzīgas arī strukturālas pārmaiņas, t. i., klimata politikai un citām politikas jomām ir jābūt daudz labāk saskaņotām nekā līdz šim. |
| --- | --- |

4.21.

Taču Eiropai vēl ir daudz darāmā: mērķi līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 80–95 % nevar sasniegt tikai ar tehniskiem jauninājumiem. Tas ir redzams, piemēram, transporta nozarē, kurā ar inovāciju panāktos sasniegumus izplūdes gāzu tehnoloģiju jomā vismaz daļēji “noēd” transportlīdzekļu un autoceļu skaita pieaugums. Tādēļ būs vajadzīgas arī strukturālas pārmaiņas, t. i., klimata politikai un citām politikas jomām ir jābūt daudz labāk saskaņotām nekā līdz šim.

5.   
  COP sarunu norise pēdējos gados un realitāte ārpus sarunām

| 5.1. | EESK daudzus gadus seko līdzi klimata sarunām. Tā apzinās, cik ļoti svarīgi ir Parīzē panākt pozitīvu iznākumu, taču vienlaikus norāda, ka nevis paši lēmumi, bet tikai reālu pasākumu īstenošana varētu glābt klimatu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK daudzus gadus seko līdzi klimata sarunām. Tā apzinās, cik ļoti svarīgi ir Parīzē panākt pozitīvu iznākumu, taču vienlaikus norāda, ka nevis paši lēmumi, bet tikai reālu pasākumu īstenošana varētu glābt klimatu.

| 5.2. | Starptautiskajai sabiedrībai Parīzē noteikti būtu vieglāk panākt vienprātību, ja īstenoti vai īstenošanas procesā būtu “Rio+20” konferencē pieņemtie kopīgie lēmumi, proti, “pakāpeniski izskaust kaitīgas un neefektīvas subsīdijas fosilajam kurināmajam, kas veicina izšķērdīgu patēriņu un apdraud ilgtspējīgu attīstību” (11). Jau toreiz tika atzīts, ka būtu jāizmanto tirgus instrumenti (piemēram, oglekļa dioksīda nodoklis, emisijas kvotu tirdzniecības sistēma u. c.), un EESK uzskata, ka šādu instrumentu izmantošana būtu lietderīga (12). Starptautiskais valūtas fonds nesen publicējis darba dokumentu (13), kurā aprēķināts, ka tiešās un netiešās subsīdijas, kas katru gadu tiek piešķirtas fosilajai enerģijai, ir 5,3 triljoni USD (!), un tas ir vairāk nekā 15 miljardi USD dienā. Pat ar Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu, kuru paredzēts izveidot un kurā katru gadu nonāks 100 miljardi USD, nevarēs kompensēt negatīvo ietekmi, ko rada šīs subsīdijas. |
| --- | --- |

5.2.

Starptautiskajai sabiedrībai Parīzē noteikti būtu vieglāk panākt vienprātību, ja īstenoti vai īstenošanas procesā būtu “Rio+20” konferencē pieņemtie kopīgie lēmumi, proti, “pakāpeniski izskaust kaitīgas un neefektīvas subsīdijas fosilajam kurināmajam, kas veicina izšķērdīgu patēriņu un apdraud ilgtspējīgu attīstību” (11). Jau toreiz tika atzīts, ka būtu jāizmanto tirgus instrumenti (piemēram, oglekļa dioksīda nodoklis, emisijas kvotu tirdzniecības sistēma u. c.), un EESK uzskata, ka šādu instrumentu izmantošana būtu lietderīga (12). Starptautiskais valūtas fonds nesen publicējis darba dokumentu (13), kurā aprēķināts, ka tiešās un netiešās subsīdijas, kas katru gadu tiek piešķirtas fosilajai enerģijai, ir 5,3 triljoni USD (!), un tas ir vairāk nekā 15 miljardi USD dienā. Pat ar Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu, kuru paredzēts izveidot un kurā katru gadu nonāks 100 miljardi USD, nevarēs kompensēt negatīvo ietekmi, ko rada šīs subsīdijas.

| 5.3. | Taču starp politiskajiem solījumiem un to īstenošanu ir milzīga plaisa, kas mazina pilsoniskās sabiedrības uzticēšanos globāliem politiskiem nolīgumiem. Parīzē šo vilšanos nedrīkst padziļināt vēl vairāk, bet gan jānodrošina būtisks pagrieziens. |
| --- | --- |

5.3.

Taču starp politiskajiem solījumiem un to īstenošanu ir milzīga plaisa, kas mazina pilsoniskās sabiedrības uzticēšanos globāliem politiskiem nolīgumiem. Parīzē šo vilšanos nedrīkst padziļināt vēl vairāk, bet gan jānodrošina būtisks pagrieziens.

| 5.4. | Eiropai tomēr ir svarīgi pievērst uzmanību arī attīstības tendencēm ārpus “COP sarunu pasaules”, proti, “reālās ekonomiskās attīstības pasaulē”. Daži piemēri:






  — | COP 20, kas notika Limā, Kalifornija un Ķīna parakstīja vienošanos par abu šo vareno ekonomisko bloku ciešu sadarbību atjaunojamo energoresursu, elektromobilitātes un energoefektivitātes jomā. Atbilstoši stratēģiskas sadarbības nolīgumi ar Eiropu nav noslēgti, |
| --- | --- | --- |

5.4.

Eiropai tomēr ir svarīgi pievērst uzmanību arī attīstības tendencēm ārpus “COP sarunu pasaules”, proti, “reālās ekonomiskās attīstības pasaulē”. Daži piemēri:

—

COP 20, kas notika Limā, Kalifornija un Ķīna parakstīja vienošanos par abu šo vareno ekonomisko bloku ciešu sadarbību atjaunojamo energoresursu, elektromobilitātes un energoefektivitātes jomā. Atbilstoši stratēģiskas sadarbības nolīgumi ar Eiropu nav noslēgti,

| — | Ķīna un ASV tagad ir valstis, kuras jau vairākus gadus veic vislielākos ieguldījumus atjaunojamu energoresursu jomā. 2013. gadā Ķīna šajā jomā ieguldīja 54,2 miljardus USD, ASV – 33,9 miljardus USD un Japāna – 28,6 miljardus USD. 4. un 5. vietu ieņem Apvienotā Karaliste (12,1 miljards USD) un Vācija (9,9 miljardi USD). It īpaši Vācijā un Itālijā attiecīgās investīcijas ir ievērojami samazinājušās (14). |
| --- | --- |

—

Ķīna un ASV tagad ir valstis, kuras jau vairākus gadus veic vislielākos ieguldījumus atjaunojamu energoresursu jomā. 2013. gadā Ķīna šajā jomā ieguldīja 54,2 miljardus USD, ASV – 33,9 miljardus USD un Japāna – 28,6 miljardus USD. 4. un 5. vietu ieņem Apvienotā Karaliste (12,1 miljards USD) un Vācija (9,9 miljardi USD). It īpaši Vācijā un Itālijā attiecīgās investīcijas ir ievērojami samazinājušās (14).

Globālā konkurētspēja, oglekļa dioksīda emisiju pārvirze un/vai nelielu oglekļa dioksīda emisiju pārvirze

| 5.5. | Lēmumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām mērķus, pašlaik neradīs tikai tādas situācijas, kas būtu izdevīgas visām pusēm. Tāpēc ir pamatoti vērst uzmanību uz grūtībām, kas radīsies, lai COP lēmumus, ciktāl vispār iespējams, padarītu savienojamus ar valstu vai nozaru īstermiņa (ekonomikas) interesēm. |
| --- | --- |

5.5.

Lēmumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām mērķus, pašlaik neradīs tikai tādas situācijas, kas būtu izdevīgas visām pusēm. Tāpēc ir pamatoti vērst uzmanību uz grūtībām, kas radīsies, lai COP lēmumus, ciktāl vispār iespējams, padarītu savienojamus ar valstu vai nozaru īstermiņa (ekonomikas) interesēm.

| 5.6. | Tas ne vienmēr izdosies, jo ir skaidrs, ka būs ekonomikas nozares, kuras jaunajā zemas oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes sistēmā būs nenozīmīgas vai kuru nozīme samazināsies, un tas nozīmē, ka nepieciešamo strukturālo pārmaiņu rezultātā tās kļūs par “zaudētājām”. Šā fakta noklusēšana nevienam nenāktu par labu. Gluži pretēji, šīm ekonomikas nozarēm, skartajām personām un reģioniem ir tiesības uzzināt, kā politiķi vēlas īstenot šīs pārmaiņas, lai tas notiktu, cik vien iespējams, bez satricinājumiem un sociāli atbildīgā veidā. Tomēr minētās grūtības nedrīkst arī būt attaisnojums, kādēļ šodien nevajadzētu rīkoties. Jo rīkoties šodien un veicināt pārveidi virzībā uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku ir lētāk nekā novērst kaitējumu vēlāk (15). |
| --- | --- |

5.6.

Tas ne vienmēr izdosies, jo ir skaidrs, ka būs ekonomikas nozares, kuras jaunajā zemas oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes sistēmā būs nenozīmīgas vai kuru nozīme samazināsies, un tas nozīmē, ka nepieciešamo strukturālo pārmaiņu rezultātā tās kļūs par “zaudētājām”. Šā fakta noklusēšana nevienam nenāktu par labu. Gluži pretēji, šīm ekonomikas nozarēm, skartajām personām un reģioniem ir tiesības uzzināt, kā politiķi vēlas īstenot šīs pārmaiņas, lai tas notiktu, cik vien iespējams, bez satricinājumiem un sociāli atbildīgā veidā. Tomēr minētās grūtības nedrīkst arī būt attaisnojums, kādēļ šodien nevajadzētu rīkoties. Jo rīkoties šodien un veicināt pārveidi virzībā uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku ir lētāk nekā novērst kaitējumu vēlāk (15).

| 5.7. | Jautājums par nākotnes tirgu apgūšanu, piemēram, atjaunojamo energoresursu, resp., efektivitātes tehnoloģiju jomā, Eiropas turpmākajai konkurētspējai ir ārkārtīgi svarīgs. Protams, nopietni jāuzklausa balsis, kas Eiropā brīdina, piemēram, par oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi un kas aicina Eiropu nevirzīties uz priekšu vienatnē un pārāk strauji. |
| --- | --- |

5.7.

Jautājums par nākotnes tirgu apgūšanu, piemēram, atjaunojamo energoresursu, resp., efektivitātes tehnoloģiju jomā, Eiropas turpmākajai konkurētspējai ir ārkārtīgi svarīgs. Protams, nopietni jāuzklausa balsis, kas Eiropā brīdina, piemēram, par oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi un kas aicina Eiropu nevirzīties uz priekšu vienatnē un pārāk strauji.

| 5.8. | Tomēr Eiropa vairs nav viena, tai ir konkurenti visā pasaulē! Tāpēc tagad ir jārunā arī par nelielu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, tātad risku, ka Eiropa var zaudēt līdzšinējo tehnoloģisko un tādējādi arī ekonomisko vadību, piemēram, atjaunojamo energoresursu jomā. |
| --- | --- |

5.8.

Tomēr Eiropa vairs nav viena, tai ir konkurenti visā pasaulē! Tāpēc tagad ir jārunā arī par nelielu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, tātad risku, ka Eiropa var zaudēt līdzšinējo tehnoloģisko un tādējādi arī ekonomisko vadību, piemēram, atjaunojamo energoresursu jomā.

| 5.9. | Un tas var notikt ļoti strauji. Atjaunojamo energoresursu jomā vērojams, ka Eiropa ir atpalikusi akumulatoru tehnoloģiju jomā; elektromobilitātes jomā vadību pārņēmušas Ķīna un Kalifornija, pasaulē lētākie saules paneļi tiek ražoti Ķīnā, un diez vai tas ir saistīts ar algu dempingu. Significantly higher public and private investments are urgently required in the R&D sector. |
| --- | --- |

5.9.

Un tas var notikt ļoti strauji. Atjaunojamo energoresursu jomā vērojams, ka Eiropa ir atpalikusi akumulatoru tehnoloģiju jomā; elektromobilitātes jomā vadību pārņēmušas Ķīna un Kalifornija, pasaulē lētākie saules paneļi tiek ražoti Ķīnā, un diez vai tas ir saistīts ar algu dempingu. Significantly higher public and private investments are urgently required in the R&D sector.

| 5.10. | Pašreizējais vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums ir būtiska problēma Eiropas uzņēmumiem, kas konkurē pasaules tirgos. Tādas nozares kā tērauda, papīra un ķīmiskā rūpniecība, kurās pastāv īpašas pasaules mēroga saiknes, ekonomiski joprojām ir ļoti nozīmīgas. Eiropas Savienībā, pateicoties tehnoloģiju izstrādei, pārstrādes nozaru ietekme uz klimatu laikposmā no 1990. līdz 2012. gadam ir samazinājusies par 31 % (16). |
| --- | --- |

5.10.

Pašreizējais vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums ir būtiska problēma Eiropas uzņēmumiem, kas konkurē pasaules tirgos. Tādas nozares kā tērauda, papīra un ķīmiskā rūpniecība, kurās pastāv īpašas pasaules mēroga saiknes, ekonomiski joprojām ir ļoti nozīmīgas. Eiropas Savienībā, pateicoties tehnoloģiju izstrādei, pārstrādes nozaru ietekme uz klimatu laikposmā no 1990. līdz 2012. gadam ir samazinājusies par 31 % (16).

| 5.11. | Maz ticams, ka šo nozaru devumu līdz 2050. gadam varēs pilnībā aizstāt ar jaunām “zaļām” rūpniecības nozarēm. Ne Eiropas ekonomikai, ne pasaules klimatam nebūtu nekāda labuma, ja šīs rūpniecības nozares būtu spiestas pārcelt ražotnes uz trešām valstīm un kopējās emisijas pasaulē netiktu samazinātas. |
| --- | --- |

5.11.

Maz ticams, ka šo nozaru devumu līdz 2050. gadam varēs pilnībā aizstāt ar jaunām “zaļām” rūpniecības nozarēm. Ne Eiropas ekonomikai, ne pasaules klimatam nebūtu nekāda labuma, ja šīs rūpniecības nozares būtu spiestas pārcelt ražotnes uz trešām valstīm un kopējās emisijas pasaulē netiktu samazinātas.

| 5.12. | Par šīs oglekļa emisiju pārvirzes apjomiem tiek diskutēts bieži. Oglekļa emisiju pārvirze var būt tieša, kad rūpnīcas un ražotnes tiek pārceltas uz trešām valstīm, tā tieši reaģējot uz jauniem politiskiem pasākumiem. Taču tā var būt arī netiešāka un izpausties kā ieguldījumu palielināšana trešās valstīs, vienlaikus pagaidām turpinot ražošanu Eiropas Savienībā. Mūsdienu globālajos uzņēmumos pēdējais variants daudzo ražošanas faktoru dēļ ir daudz izplatītāks. Tā kā šāda veida “veco rūpniecības nozaru” ražošanas apjoms visā pasaulē pieaug, ir jārada līdzsvaroti stimuli, kas veicina zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju ieviešanu arī šajās ES rūpniecības nozarēs, nepazeminot to relatīvo konkurētspēju. |
| --- | --- |

5.12.

Par šīs oglekļa emisiju pārvirzes apjomiem tiek diskutēts bieži. Oglekļa emisiju pārvirze var būt tieša, kad rūpnīcas un ražotnes tiek pārceltas uz trešām valstīm, tā tieši reaģējot uz jauniem politiskiem pasākumiem. Taču tā var būt arī netiešāka un izpausties kā ieguldījumu palielināšana trešās valstīs, vienlaikus pagaidām turpinot ražošanu Eiropas Savienībā. Mūsdienu globālajos uzņēmumos pēdējais variants daudzo ražošanas faktoru dēļ ir daudz izplatītāks. Tā kā šāda veida “veco rūpniecības nozaru” ražošanas apjoms visā pasaulē pieaug, ir jārada līdzsvaroti stimuli, kas veicina zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju ieviešanu arī šajās ES rūpniecības nozarēs, nepazeminot to relatīvo konkurētspēju.

| 5.13. | ES rūpniecības un tirdzniecības nozarēm jāstrādā, lai sniegtu ieguldījumu savu uzņēmumu ietekmes uz klimatu samazināšanā atbilstoši mērķim mīnus 80–95 % līdz 2050. gadam. Taču ceļvedis virzībā uz šo mērķi atkarībā no nozares un uzņēmumiem varētu būt atšķirīgs. ES rūpniecība un tirdzniecība var palīdzēt sasniegt vispārējo mērķi, radot, ražojot un eksportējot produktus un pakalpojumus, kas palīdzētu citām valstīm samazināt to emisijas. Kamēr minētās darbības ietekme uz klimatu Eiropā ir mazāka nekā citos reģionos, īstermiņā varētu atļaut pat augstākas kopējās emisijas, taču neapšaubot Eiropas 2050. gadam izvirzīto samazināšanas mērķi. Tāpēc jāizvērtē, vai būtu lietderīgi izveidot konkrētus ES ceļvežus katrai atsevišķajai rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

5.13.

ES rūpniecības un tirdzniecības nozarēm jāstrādā, lai sniegtu ieguldījumu savu uzņēmumu ietekmes uz klimatu samazināšanā atbilstoši mērķim mīnus 80–95 % līdz 2050. gadam. Taču ceļvedis virzībā uz šo mērķi atkarībā no nozares un uzņēmumiem varētu būt atšķirīgs. ES rūpniecība un tirdzniecība var palīdzēt sasniegt vispārējo mērķi, radot, ražojot un eksportējot produktus un pakalpojumus, kas palīdzētu citām valstīm samazināt to emisijas. Kamēr minētās darbības ietekme uz klimatu Eiropā ir mazāka nekā citos reģionos, īstermiņā varētu atļaut pat augstākas kopējās emisijas, taču neapšaubot Eiropas 2050. gadam izvirzīto samazināšanas mērķi. Tāpēc jāizvērtē, vai būtu lietderīgi izveidot konkrētus ES ceļvežus katrai atsevišķajai rūpniecības nozarei.

| 5.14. | COP sarunās nav paredzēts izskatīt iepriekš minētās problēmas saistībā ar oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi vai nelielu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi. Tāpēc Eiropas Savienībai visos līmeņos ir jāiestājas par to, lai tiktu izveidoti, piemēram, tirgus ekonomikas mehānismi, ar ko nodrošina, piemēram, ka globālo tirdzniecības jautājumu apspriešanā tiek ņemtas vērā ar produktiem saistītās emisijas. Jāīsteno turpmāki pasākumi, lai cīnītos pret oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, piemēram, oglekļa cenas pielāgošana uz robežas (border carbon adjustment) – sistēma, kuras mērķis ir samazināt CO2 emisijas, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Izmantojot minēto sistēmu, importēto preču cena uz robežas tiks palielināta, pamatojoties uz aprēķinu par minēto preču ražošanā radīto emisiju daudzumu. Nesenā pētījumā aplūkotie modeļi liecina, ka oglekļa cenas pielāgošana uz robežas var būtiski samazināt oglekļa emisiju pārvirzi attiecīgajās nozarēs (17). |
| --- | --- |

5.14.

COP sarunās nav paredzēts izskatīt iepriekš minētās problēmas saistībā ar oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi vai nelielu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi. Tāpēc Eiropas Savienībai visos līmeņos ir jāiestājas par to, lai tiktu izveidoti, piemēram, tirgus ekonomikas mehānismi, ar ko nodrošina, piemēram, ka globālo tirdzniecības jautājumu apspriešanā tiek ņemtas vērā ar produktiem saistītās emisijas. Jāīsteno turpmāki pasākumi, lai cīnītos pret oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, piemēram, oglekļa cenas pielāgošana uz robežas (border carbon adjustment) – sistēma, kuras mērķis ir samazināt CO2 emisijas, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Izmantojot minēto sistēmu, importēto preču cena uz robežas tiks palielināta, pamatojoties uz aprēķinu par minēto preču ražošanā radīto emisiju daudzumu. Nesenā pētījumā aplūkotie modeļi liecina, ka oglekļa cenas pielāgošana uz robežas var būtiski samazināt oglekļa emisiju pārvirzi attiecīgajās nozarēs (17).

| 5.15. | Tomēr daži Eiropas lielākie tirdzniecības partneri nepiekrīt oglekļa cenas pielāgošanai uz robežas pašreiz apspriestajā veidā. Šis jautājums jāapspriež Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Līgums ļauj apsvērt šādus “ar tirdzniecību nesaistītus” jautājumus. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt grūtības šīs sarunas risināt bez vispārēja nolīguma par oglekļa cenu noteikšanu. Šīs grūtības varētu pārvarēt, pilnveidojot kārtību oglekļa cenas pielāgošanai uz robežas. Pamatprincips ir tāds, ka pienācīgi izstrādāta oglekļa nodokļa pielāgošana uz robežas ir nevis antidempinga rīks, bet ieguldījums ilgtspējīgā vispasaules klimata politikā (18). |
| --- | --- |

5.15.

Tomēr daži Eiropas lielākie tirdzniecības partneri nepiekrīt oglekļa cenas pielāgošanai uz robežas pašreiz apspriestajā veidā. Šis jautājums jāapspriež Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Līgums ļauj apsvērt šādus “ar tirdzniecību nesaistītus” jautājumus. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt grūtības šīs sarunas risināt bez vispārēja nolīguma par oglekļa cenu noteikšanu. Šīs grūtības varētu pārvarēt, pilnveidojot kārtību oglekļa cenas pielāgošanai uz robežas. Pamatprincips ir tāds, ka pienācīgi izstrādāta oglekļa nodokļa pielāgošana uz robežas ir nevis antidempinga rīks, bet ieguldījums ilgtspējīgā vispasaules klimata politikā (18).

| 5.16. | Konkrēti tas nozīmē, ka, piemēram, sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) un visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu būtu jāparedz attiecīgi mehānismi. |
| --- | --- |

5.16.

Konkrēti tas nozīmē, ka, piemēram, sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) un visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu būtu jāparedz attiecīgi mehānismi.

Ko nozīmētu (daļēja) sarunu izgāšanās?

| 5.17. | Ar šeit izklāstītajām piezīmēm EESK vēlas uzsvērt, ka pat COP 21 sarunu izgāšanās vai daļēja izgāšanās, lai arī tas būtu nožēlojami, gan būtu liels solis atpakaļ, taču nekādā gadījumā nenozīmētu klimata aizsardzības pūliņu beigas. Nebūtu skaidrības un paredzamības, ko nodrošinātu saistošs nolīgums un kas noteikti būtu vēlama un dotu jaunus impulsus gan ekonomikai, gan sabiedrībai kopumā. Realitātē cīņa par zaļo tehnoloģiju tirgiem, kam pieder nākotne, jau sen ir sākusies, un Eiropai šajā cīņā būs jāiesaistās, ar vai bez COP 21 rezultātiem. |
| --- | --- |

5.17.

Ar šeit izklāstītajām piezīmēm EESK vēlas uzsvērt, ka pat COP 21 sarunu izgāšanās vai daļēja izgāšanās, lai arī tas būtu nožēlojami, gan būtu liels solis atpakaļ, taču nekādā gadījumā nenozīmētu klimata aizsardzības pūliņu beigas. Nebūtu skaidrības un paredzamības, ko nodrošinātu saistošs nolīgums un kas noteikti būtu vēlama un dotu jaunus impulsus gan ekonomikai, gan sabiedrībai kopumā. Realitātē cīņa par zaļo tehnoloģiju tirgiem, kam pieder nākotne, jau sen ir sākusies, un Eiropai šajā cīņā būs jāiesaistās, ar vai bez COP 21 rezultātiem.

| 5.18. | Kā zināms, ceļu uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni nevar pamatot tikai ar to, ka jāaizsargā klimats. Fosilo energoresursu izsīkšana, energoapgādes drošības jautājums un fakts, ka daudzās jomās ar atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām jau iegūst lētāku enerģiju nekā no tradicionālajiem enerģijas avotiem, iezīmē virzienu, no kura nav atpakaļceļa. |
| --- | --- |

5.18.

Kā zināms, ceļu uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni nevar pamatot tikai ar to, ka jāaizsargā klimats. Fosilo energoresursu izsīkšana, energoapgādes drošības jautājums un fakts, ka daudzās jomās ar atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām jau iegūst lētāku enerģiju nekā no tradicionālajiem enerģijas avotiem, iezīmē virzienu, no kura nav atpakaļceļa.

6.   Pilsoniskās sabiedrības loma

| 6.1. | Kaut arī EESK atbalsta Komisijas nostāju paziņojumā par Parīzes protokolu, Komiteja neizprot, kāpēc paziņojumā trūkst jebkādas stratēģijas, kā Komisija informēs pilsonisko sabiedrību par savu nostāju un vēlāk par lēmumu īstenošanu un kā tā tiks organizēta. EESK uzskata, ka Komisija sabiedrībai un it īpašo to pārstāvošajām institucionālajām organizācijām viennozīmīgi ir parādā strukturētu dialogu par klimata politikas stratēģiju. |
| --- | --- |

6.1.

Kaut arī EESK atbalsta Komisijas nostāju paziņojumā par Parīzes protokolu, Komiteja neizprot, kāpēc paziņojumā trūkst jebkādas stratēģijas, kā Komisija informēs pilsonisko sabiedrību par savu nostāju un vēlāk par lēmumu īstenošanu un kā tā tiks organizēta. EESK uzskata, ka Komisija sabiedrībai un it īpašo to pārstāvošajām institucionālajām organizācijām viennozīmīgi ir parādā strukturētu dialogu par klimata politikas stratēģiju.

| 6.2. | Pilsoniskajai sabiedrībai ir vismaz trīs būtiskas funkcijas. Pirmkārt, tai jāpalīdz uzraudzīt politisko sarunu procesu un jāizdara sabiedrības spiediens, lai nodrošinātu ne tikai to, ka tiek pieņemti minētie saistošie lēmumi, bet arī to, ka šie lēmumi atbilst prasībām vides, ekonomikas un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

6.2.

Pilsoniskajai sabiedrībai ir vismaz trīs būtiskas funkcijas. Pirmkārt, tai jāpalīdz uzraudzīt politisko sarunu procesu un jāizdara sabiedrības spiediens, lai nodrošinātu ne tikai to, ka tiek pieņemti minētie saistošie lēmumi, bet arī to, ka šie lēmumi atbilst prasībām vides, ekonomikas un sociālajā jomā.

| 6.2.1. | Sarunas – tādas kā COP – ir nepieciešamas tikai tāpēc, ka starptautiskajā sabiedrībā valda atšķirīgi uzskati par steidzamību, apjomu, finansējumu, atbildību utt. Ja visi būtu vienisprātis, sarunas nebūtu vajadzīgas. Arī pilsoniskajā sabiedrībā attiecīgi ir bijušas (un ir) atšķirīgas nostājas. Taču pēdējās COP sanāksmēs ir kļuvis redzams, ka par stingru klimata aizsardzību jau sen iestājas ne “tikai” vides aktīvisti, attīstības grupas, sieviešu organizācijas vai pamatiedzīvotāju pārstāvji (tie ir tikai daži no dalībniekiem), bet ka ir radusies plaša globāla pilsoniskās sabiedrības kustība. |
| --- | --- |

6.2.1.

Sarunas – tādas kā COP – ir nepieciešamas tikai tāpēc, ka starptautiskajā sabiedrībā valda atšķirīgi uzskati par steidzamību, apjomu, finansējumu, atbildību utt. Ja visi būtu vienisprātis, sarunas nebūtu vajadzīgas. Arī pilsoniskajā sabiedrībā attiecīgi ir bijušas (un ir) atšķirīgas nostājas. Taču pēdējās COP sanāksmēs ir kļuvis redzams, ka par stingru klimata aizsardzību jau sen iestājas ne “tikai” vides aktīvisti, attīstības grupas, sieviešu organizācijas vai pamatiedzīvotāju pārstāvji (tie ir tikai daži no dalībniekiem), bet ka ir radusies plaša globāla pilsoniskās sabiedrības kustība.

| 6.2.2. | Īpaši atzinīgi jāvērtē jau daudzus gadus ilgie (globālās) arodbiedrību kustības kā arī daudzu ekonomisko interešu grupu un uzņēmumu centieni; te var minēt, piemēram, Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) un Pasaules Uzņēmēju padomes ilgtspējīgai attīstībai darbu. Ir atzīts, ka resursu ziņā efektīva un klimatu saudzējoša saimniekošana paver jaunas ekonomiskās attīstības iespējas. |
| --- | --- |

6.2.2.

Īpaši atzinīgi jāvērtē jau daudzus gadus ilgie (globālās) arodbiedrību kustības kā arī daudzu ekonomisko interešu grupu un uzņēmumu centieni; te var minēt, piemēram, Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) un Pasaules Uzņēmēju padomes ilgtspējīgai attīstībai darbu. Ir atzīts, ka resursu ziņā efektīva un klimatu saudzējoša saimniekošana paver jaunas ekonomiskās attīstības iespējas.

| 6.2.3. | COP 20 Limā skaidri liecināja par abu pušu – gan darba devēju, gan darba ņēmēju – un visas pilsoniskās sabiedrības vienprātību šajā jautājumā, un tas atbildīgajiem politiķiem parāda, ka ļoti plaši sabiedrības slāņi vēlas vairāk, nekā politiķi līdz šim panākuši sarunās. |
| --- | --- |

6.2.3.

COP 20 Limā skaidri liecināja par abu pušu – gan darba devēju, gan darba ņēmēju – un visas pilsoniskās sabiedrības vienprātību šajā jautājumā, un tas atbildīgajiem politiķiem parāda, ka ļoti plaši sabiedrības slāņi vēlas vairāk, nekā politiķi līdz šim panākuši sarunās.

| 6.2.4. | Arī vietējās pašvaldībās un reģionos klimata aizsardzības pasākumi ir ieguvuši pilnīgi jaunu dimensiju. Arī tur ir atzīts, ka pastāv ne tikai nepieciešamība novērst turpmāku kaitējumu dažiem reģioniem un tajos dzīvojošajiem un strādājošajiem cilvēkiem, bet paveras arī iespējas veidot jaunas vērtību ķēdes, un šīs iespējas būtu jāizmanto. |
| --- | --- |

6.2.4.

Arī vietējās pašvaldībās un reģionos klimata aizsardzības pasākumi ir ieguvuši pilnīgi jaunu dimensiju. Arī tur ir atzīts, ka pastāv ne tikai nepieciešamība novērst turpmāku kaitējumu dažiem reģioniem un tajos dzīvojošajiem un strādājošajiem cilvēkiem, bet paveras arī iespējas veidot jaunas vērtību ķēdes, un šīs iespējas būtu jāizmanto.

| 6.3. | Otrā pilsoniskās sabiedrības funkcija ir aktīvi piedalīties ar klimata aizsardzību saistīto lēmumu īstenošanā. EESK uzskata, ka šajā saistībā politikā ir vajadzīga stratēģiski pilnīgi jauna pieeja un politikai ir jāpaver iespēja šādai līdzdalībai un daudz ciešākai iesaistīšanai. |
| --- | --- |

6.3.

Otrā pilsoniskās sabiedrības funkcija ir aktīvi piedalīties ar klimata aizsardzību saistīto lēmumu īstenošanā. EESK uzskata, ka šajā saistībā politikā ir vajadzīga stratēģiski pilnīgi jauna pieeja un politikai ir jāpaver iespēja šādai līdzdalībai un daudz ciešākai iesaistīšanai.

| 6.3.1. | Veicot pētījumu par jautājumu, kā pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta Eiropas Atjaunojamo energoresursu direktīvas īstenošanā, EESK saņēma viennozīmīgu atbildi, proti, plašas pilsoniskās sabiedrības aprindas, tajā skaitā daudzi MVU, vēlas tieši iesaistīties, piemēram, iedzīvotājiem īstenojot enerģētikas projektus, lai paši varētu gūt labumu no jaunajām ekonomiskajām iespējām savā reģionā. |
| --- | --- |

6.3.1.

Veicot pētījumu par jautājumu, kā pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta Eiropas Atjaunojamo energoresursu direktīvas īstenošanā, EESK saņēma viennozīmīgu atbildi, proti, plašas pilsoniskās sabiedrības aprindas, tajā skaitā daudzi MVU, vēlas tieši iesaistīties, piemēram, iedzīvotājiem īstenojot enerģētikas projektus, lai paši varētu gūt labumu no jaunajām ekonomiskajām iespējām savā reģionā.

| 6.3.2. | Enerģētikas pārkārtošanas panākumi, piemēram, Dānijā un Vācijā ir saistīti tieši ar to, ka privātpersonas, lauksaimnieki, pašvaldības, kooperatīvi un mazāki uzņēmumi piedalās enerģijas ražošanā un no tā gūst arī ekonomisku labumu, taču Komisija drīzāk sistemātiski pasliktina, nevis uzlabo atbilstošas līdzdalības iespējas. |
| --- | --- |

6.3.2.

Enerģētikas pārkārtošanas panākumi, piemēram, Dānijā un Vācijā ir saistīti tieši ar to, ka privātpersonas, lauksaimnieki, pašvaldības, kooperatīvi un mazāki uzņēmumi piedalās enerģijas ražošanā un no tā gūst arī ekonomisku labumu, taču Komisija drīzāk sistemātiski pasliktina, nevis uzlabo atbilstošas līdzdalības iespējas.

| 6.4. | Treškārt, līdztekus procesa uzraudzībai un lēmumu īstenošanas atbalstīšanai pilsoniskā sabiedrība var palīdzēt, izplatot arī labas prakses piemērus un zināšanas par pozitīvām norisēm uzņēmumos. Īpaši svarīgi pievērst uzmanību tām ekonomikas jomām (piemēram, transportam un ražošanas procesiem), par kurām vēl valda plaši izplatīts nepareizs priekšstats, ka tās neko nedara un vienkārši ļauj emisijām palielināties. Politiskie lēmumi var būt efektīvāki, ja stimulu pamatā ir zināšanas par tehnoloģiju pašreizējo vai turpmāko izstrādi un uzņēmējdarbības modeļiem. Pilsoniskā sabiedrība šo uzdevumu var veikt, rīkojot konferences un veicinot informācijas apmaiņu, kas liecina par plašu privātā sektora atbalstu, vismaz ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.4.

Treškārt, līdztekus procesa uzraudzībai un lēmumu īstenošanas atbalstīšanai pilsoniskā sabiedrība var palīdzēt, izplatot arī labas prakses piemērus un zināšanas par pozitīvām norisēm uzņēmumos. Īpaši svarīgi pievērst uzmanību tām ekonomikas jomām (piemēram, transportam un ražošanas procesiem), par kurām vēl valda plaši izplatīts nepareizs priekšstats, ka tās neko nedara un vienkārši ļauj emisijām palielināties. Politiskie lēmumi var būt efektīvāki, ja stimulu pamatā ir zināšanas par tehnoloģiju pašreizējo vai turpmāko izstrādi un uzņēmējdarbības modeļiem. Pilsoniskā sabiedrība šo uzdevumu var veikt, rīkojot konferences un veicinot informācijas apmaiņu, kas liecina par plašu privātā sektora atbalstu, vismaz ES dalībvalstīs.

| 6.5. | COP tikpat kā neapspriedīs pilsoniskās sabiedrības lomu. Tāpēc ir vēl jo svarīgāk, lai atbildīgie politiķi saskaņotu nostāju ar pilsonisko sabiedrību ārpus pušu konferences procesa un izstrādātu atbilstīgas stratēģijas. |
| --- | --- |

6.5.

COP tikpat kā neapspriedīs pilsoniskās sabiedrības lomu. Tāpēc ir vēl jo svarīgāk, lai atbildīgie politiķi saskaņotu nostāju ar pilsonisko sabiedrību ārpus pušu konferences procesa un izstrādātu atbilstīgas stratēģijas.

| 6.6. | Eiropas Savienībai šajā ziņā ir jāpārvar ievērojama atpalicība. Komiteja pauž nožēlu par to, ka, piemēram, ne ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā 2030. gadam, ne priekšlikumā par Eiropas enerģētikas savienību nav konkrētu ierosinājumu par pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu. |
| --- | --- |

6.6.

Eiropas Savienībai šajā ziņā ir jāpārvar ievērojama atpalicība. Komiteja pauž nožēlu par to, ka, piemēram, ne ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā 2030. gadam, ne priekšlikumā par Eiropas enerģētikas savienību nav konkrētu ierosinājumu par pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu.

| 6.7. | EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam šajā saistībā beidzot iesaistīties intensīvā un strukturētā dialogā, lai nezaudētu iespējas, ko paver sabiedrības principiālā gatavība attīstīt jaunas struktūras. Jauno klimata politiku nevar un nedrīkst uzspiest “no augšas”, tai jābalstās uz visu dalībnieku plašu piekrišanu un tā jāīsteno “no apakšas”. |
| --- | --- |

6.7.

EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam šajā saistībā beidzot iesaistīties intensīvā un strukturētā dialogā, lai nezaudētu iespējas, ko paver sabiedrības principiālā gatavība attīstīt jaunas struktūras. Jauno klimata politiku nevar un nedrīkst uzspiest “no augšas”, tai jābalstās uz visu dalībnieku plašu piekrišanu un tā jāīsteno “no apakšas”.

Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  T. i., cilvēka izraisītu.

1

(2)  T. i., cilvēka izraisītu.

2

(3)  http://de.statista.com/statistik/daten/studie/311924/umfrage/treibhausgasemissionen-weltweit/

3

(4)  Jau tagad Konvencijas pusēm ir pienākums regulāri publicēt ziņojumus, kuros jābūt informācijai par pašreizējām siltumnīcefekta gāzu emisijām un attīstības tendencēm.

4

(5)  COM(2015) 81 final, 25.2.2015.

5

(6)  Merilendas Universitāte (University of Maryland), sk.: www.tagesschau.de/ausland/klimaindex104.html

6

University of Maryland

(7)  IVNI bija jāiesniedz līdz 2015. gada marta beigām. Uz 2015. gada 17. maiju savus IVNI bija iesniegušas tikai Šveice, ES, Norvēģija, Meksika, ASV, Gabona, Krievija, Lihtenšteina, Andora un Kanāda.

7

(8)  See: http://www.futurejustice.org/

8

(9)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (NAT/636), 1.2. un 1.3. punkts.

9

(10)  Apspriests Ārlietu padomes sanāksmē 2015. gada 19. janvārī (5411/15).

10

(11)  Sk. Nobeiguma deklarācijas 225. punktu.

11

(12)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni” (NAT/620), OV C 226, 16.7.2014., 1. lpp., 1.3., 1.7., 1.8. punkts.

12

(13)  SVF darba dokuments “How Large Are Global Energy Subsidies?” (WP/15/105).

13

How Large Are Global Energy Subsidies?

(14)  Vācija: 30,6 miljardi USD (2011); 22,8 miljardi USD (2012); 9,9 miljardi USD (2013). Itālija: 28 miljardi USD (2011, toreiz 4. vieta pasaulē); 14,7 miljardi USD (2012); 3,6 miljardi USD (2013, tagad 10. vieta pasaulē).

14

(15)  Atsauce uz World Resource institūta pētījumu Better Growth Better Climate, The New Climate Economy Report.

15

World Resource

Better Growth Better Climate

The New Climate Economy Report

(16)  Eiropas Vides aģentūra: Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju pārskati laikposmā no 1990. līdz 2012. gadam un pārskata ziņojums par 2014. gadu.

16

(17)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni” (NAT/620), OV C 226, 16.7.2014., 1. lpp., 3.5. punkts.

17

(18)  Skatīt 17. zemsvītras piezīmi.

18

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/84

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku””

(COM(2015) 80 final)

un

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam””

(COM(2015) 82 final)

(2015/C 383/12)

| Ziņotāja: | Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pierre-Jean COULON |

Ziņotāja:

Ulla SIRKEINEN

Līdzziņotājs:

Pierre-Jean COULON

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 9. martā un 25. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku””

(COM(2015) 80 final) un

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam””

(COM(2015) 82 final).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūnijā.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē) vienprātīgi ar 100 balsīm par pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

EESK secinājumi

| 1.1. | ES enerģētikas politika ir bijusi diezgan sekmīga, un par to īpaši liecina tas, ka ir palielinājušās atjaunīgas enerģijas izmantošana un patērētāju izvēles iespējas. Tomēr vairumā gadījumu enerģētikas politikas jautājumi tiek risināti galvenokārt atbilstoši valstu interesēm. |
| --- | --- |

1.1.

ES enerģētikas politika ir bijusi diezgan sekmīga, un par to īpaši liecina tas, ka ir palielinājušās atjaunīgas enerģijas izmantošana un patērētāju izvēles iespējas. Tomēr vairumā gadījumu enerģētikas politikas jautājumi tiek risināti galvenokārt atbilstoši valstu interesēm.

| 1.2. | Problēmu skaits pieaug: apdraudēta ir gāzes piegādes stabilitāte, enerģijas izmaksu pieaugums kaitē patērētājiem un mazina rūpniecības konkurētspēju, lielais nevienmērīgi pieejamas atjaunīgas enerģijas īpatsvars ietekmē elektroenerģijas sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

1.2.

Problēmu skaits pieaug: apdraudēta ir gāzes piegādes stabilitāte, enerģijas izmaksu pieaugums kaitē patērētājiem un mazina rūpniecības konkurētspēju, lielais nevienmērīgi pieejamas atjaunīgas enerģijas īpatsvars ietekmē elektroenerģijas sistēmas stabilitāti.

| 1.3. | Vajadzīgi ļoti lieli ieguldījumi, lai nodrošinātu Eiropas energoapgādi. Ieguldītajiem ir vajadzīgs iespējami prognozējams un stabils politiskais satvars. |
| --- | --- |

1.3.

Vajadzīgi ļoti lieli ieguldījumi, lai nodrošinātu Eiropas energoapgādi. Ieguldītajiem ir vajadzīgs iespējami prognozējams un stabils politiskais satvars.

| 1.4. | Lai Eiropas iedzīvotāju vēlmes varētu piepildīt, enerģētikas jomā ir jārīkojas saskaņotāk. Nav cita risinājuma kā dalībvalstu sadarbība un pilnībā funkcionējošs iekšējais enerģijas tirgus. |
| --- | --- |

1.4.

Lai Eiropas iedzīvotāju vēlmes varētu piepildīt, enerģētikas jomā ir jārīkojas saskaņotāk. Nav cita risinājuma kā dalībvalstu sadarbība un pilnībā funkcionējošs iekšējais enerģijas tirgus.

| 1.5. | Priekšlikums izveidot Eiropas enerģētikas savienību ir atbalstāms, un tas steidzami jāīsteno. Ja to paveiksim, brīva enerģijas aprite varētu kļūt par piekto ES brīvību!
  EESK ieteikumi |
| --- | --- |

1.5.

Priekšlikums izveidot Eiropas enerģētikas savienību ir atbalstāms, un tas steidzami jāīsteno. Ja to paveiksim, brīva enerģijas aprite varētu kļūt par piekto ES brīvību!

EESK ieteikumi

| 1.6. | Lai šī iniciatīva būtu sekmīga, būtu vajadzīgs skaidrāks vēstījums – stratēģisks orientieris, kas norādītu, kādi būs Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ieguvumi no Enerģētikas savienības. |
| --- | --- |

1.6.

Lai šī iniciatīva būtu sekmīga, būtu vajadzīgs skaidrāks vēstījums – stratēģisks orientieris, kas norādītu, kādi būs Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ieguvumi no Enerģētikas savienības.

| 1.7. | Vajadzētu noteikt, ka līdztekus energoapgādes drošībai un ilgtspējai nozīmīga prioritāte ir rīcība saistībā ar enerģijas izmaksām, kas jāsedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Ja elektroenerģijas galīgās cenas pieaugumu ir izraisījusi politiska rīcība, pamatoti varam cerēt, ka tiks īstenoti korekcijas pasākumi. |
| --- | --- |

1.7.

Vajadzētu noteikt, ka līdztekus energoapgādes drošībai un ilgtspējai nozīmīga prioritāte ir rīcība saistībā ar enerģijas izmaksām, kas jāsedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Ja elektroenerģijas galīgās cenas pieaugumu ir izraisījusi politiska rīcība, pamatoti varam cerēt, ka tiks īstenoti korekcijas pasākumi.

| 1.8. | Tā kā saasinās konkurence, kas saistīta ar piekļuvi enerģijas avotiem, un jādažādo enerģijas piegādes avoti, ES ārpolitikā liela vērība būtu jāvelta enerģētikas jautājumiem. |
| --- | --- |

1.8.

Tā kā saasinās konkurence, kas saistīta ar piekļuvi enerģijas avotiem, un jādažādo enerģijas piegādes avoti, ES ārpolitikā liela vērība būtu jāvelta enerģētikas jautājumiem.

| 1.9. | Sagatavojot ceļvedī ierosinātos un EESK atbalstītos priekšlikumus par dažādu enerģētikas tiesību aktu pārskatīšanu, Komisijai būtu jāizvairās no nesaskaņotības un izmaksu palielināšanas un jāmēģina vienkāršot procedūras. |
| --- | --- |

1.9.

Sagatavojot ceļvedī ierosinātos un EESK atbalstītos priekšlikumus par dažādu enerģētikas tiesību aktu pārskatīšanu, Komisijai būtu jāizvairās no nesaskaņotības un izmaksu palielināšanas un jāmēģina vienkāršot procedūras.

| 1.10. | Sadarbībā ar patērētājiem būtu jāizstrādā metodes, tostarp novatoriskas IKT izmantošanas metodes, kas ļautu palielināt patērētāju aktivitāti. Tāda problēma kā enerģētiskā nabadzība būtu jārisina galvenokārt ar sociālās politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.10.

Sadarbībā ar patērētājiem būtu jāizstrādā metodes, tostarp novatoriskas IKT izmantošanas metodes, kas ļautu palielināt patērētāju aktivitāti. Tāda problēma kā enerģētiskā nabadzība būtu jārisina galvenokārt ar sociālās politikas pasākumiem.

| 1.11. | Lai varētu izmantot (it īpaši ēku un transporta) lielo energoefektivitātes potenciālu, vajadzīgas novatoriskas idejas, kā nodrošināt finansējumu. |
| --- | --- |

1.11.

Lai varētu izmantot (it īpaši ēku un transporta) lielo energoefektivitātes potenciālu, vajadzīgas novatoriskas idejas, kā nodrošināt finansējumu.

| 1.12. | ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ir strukturāli jāreformē, un vienlīdz svarīgi ir pasākumi nozarēs, uz kurām ETS neattiecas. |
| --- | --- |

1.12.

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ir strukturāli jāreformē, un vienlīdz svarīgi ir pasākumi nozarēs, uz kurām ETS neattiecas.

| 1.13. | Līdz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanai visā pasaulē oglekļa emisiju pārvirzes problēma ir jāuztver ļoti nopietni. Būtu jānodrošina tiešo un netiešo izmaksu pieauguma kompensācija tiem uzņēmumiem, kas sasniedz vislabākos rādītājus. |
| --- | --- |

1.13.

Līdz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanai visā pasaulē oglekļa emisiju pārvirzes problēma ir jāuztver ļoti nopietni. Būtu jānodrošina tiešo un netiešo izmaksu pieauguma kompensācija tiem uzņēmumiem, kas sasniedz vislabākos rādītājus.

| 1.14. | Attīstība atjaunīgas enerģijas, tostarp bioenerģijas, jomā būtu jāatbalsta, taču nedrīkstētu palielināt izmaksas, kas jāsedz patērētājiem. |
| --- | --- |

1.14.

Attīstība atjaunīgas enerģijas, tostarp bioenerģijas, jomā būtu jāatbalsta, taču nedrīkstētu palielināt izmaksas, kas jāsedz patērētājiem.

| 1.15. | Lai turpmāk varētu atrisināt enerģētikas problēmas, jāpalielina finansējums pētniecībai un izstrādei. Centieni, kas saistīti ar enerģijas kā ražošanas līdzekļa iespējami efektīvu un ilgtspējīgu izmantošanu, paver plašas iespējas Eiropas Savienībā nodrošināt izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.15.

Lai turpmāk varētu atrisināt enerģētikas problēmas, jāpalielina finansējums pētniecībai un izstrādei. Centieni, kas saistīti ar enerģijas kā ražošanas līdzekļa iespējami efektīvu un ilgtspējīgu izmantošanu, paver plašas iespējas Eiropas Savienībā nodrošināt izaugsmi un nodarbinātību.

| 1.16. | Jaunai enerģētikas politikas pārvaldībai ir jānodrošina dažādu enerģētikas politikas aspektu un virzības uz ES līmenī izvirzīto mērķu sasniegšanu saskaņotība. EESK ierosinātais Eiropas enerģētikas dialogs, kam ir atbalsta funkcijas, būtu jāsāk nekavējoties. |
| --- | --- |

1.16.

Jaunai enerģētikas politikas pārvaldībai ir jānodrošina dažādu enerģētikas politikas aspektu un virzības uz ES līmenī izvirzīto mērķu sasniegšanu saskaņotība. EESK ierosinātais Eiropas enerģētikas dialogs, kam ir atbalsta funkcijas, būtu jāsāk nekavējoties.

| 1.17. | Pasākumi, kas palielinātu elektroenerģijas tīklu savienojumu skaitu, ir steidzami jāīsteno, tostarp jāpaātrina apstiprināšanas procedūras. Varētu apsvērt, vai vienāds mērķis visām dalībvalstīm patiešām ir sasniedzams. |
| --- | --- |

1.17.

Pasākumi, kas palielinātu elektroenerģijas tīklu savienojumu skaitu, ir steidzami jāīsteno, tostarp jāpaātrina apstiprināšanas procedūras. Varētu apsvērt, vai vienāds mērķis visām dalībvalstīm patiešām ir sasniedzams.

2.   Ievads

| 2.1. | ES enerģētikas politikai ir trīs pamatmērķi: piegādes drošība, ilgtspēja un konkurētspēja. ES tiesību akti attiecas uz enerģijas tirgiem un uz enerģētikas aspektiem, kas saistīti ar vidi un klimatu. ES finansiāli atbalsta pētniecību un izstrādi enerģētikas jomā un infrastruktūras attīstību. Enerģijas izmantošanas efektivitāte pēc būtības lielā mērā ir vietējā vai valsts līmeņa pārziņā, taču ir jāievēro iekšējā tirgus aspekti. Līgumos dalībvalstīm piešķirtas tiesības lemt par savu energoresursu izmantošanu un savu energoresursu struktūru. |
| --- | --- |

2.1.

ES enerģētikas politikai ir trīs pamatmērķi: piegādes drošība, ilgtspēja un konkurētspēja. ES tiesību akti attiecas uz enerģijas tirgiem un uz enerģētikas aspektiem, kas saistīti ar vidi un klimatu. ES finansiāli atbalsta pētniecību un izstrādi enerģētikas jomā un infrastruktūras attīstību. Enerģijas izmantošanas efektivitāte pēc būtības lielā mērā ir vietējā vai valsts līmeņa pārziņā, taču ir jāievēro iekšējā tirgus aspekti. Līgumos dalībvalstīm piešķirtas tiesības lemt par savu energoresursu izmantošanu un savu energoresursu struktūru.

| 2.2. | Eiropas enerģētikas politikas pasākumi ir bijuši diezgan sekmīgi. Iespējams, ka mērķi (tā dēvētie “20-20-20” mērķi līdz 2020. gadam) samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un paplašināt atjaunīgu enerģijas avotu izmantošanu tiks sasniegti pirms noteiktā termiņa un energoefektivitātes paaugstināšanas mērķi izdosies sasniegt noteiktajā termiņā, taču tas daļēji izskaidrojams ar ekonomikas lejupslīdi. Tirgus ir atvērts, un patērētājiem ir vairāk izvēles iespēju. Tomēr enerģētikas politikas jautājumi faktiski tiek risināti galvenokārt atbilstoši valstu interesēm. ES tiesību akti tiek īstenoti lēni vai nepilnīgi, un iekšējais tirgus, kas patiešām darbojas, nav izveidots. Ar dažādiem enerģētikas aspektiem saistītie pasākumi ES un valstu līmenī ir sadrumstaloti un bieži nelīdzsvaroti. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas enerģētikas politikas pasākumi ir bijuši diezgan sekmīgi. Iespējams, ka mērķi (tā dēvētie “20-20-20” mērķi līdz 2020. gadam) samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un paplašināt atjaunīgu enerģijas avotu izmantošanu tiks sasniegti pirms noteiktā termiņa un energoefektivitātes paaugstināšanas mērķi izdosies sasniegt noteiktajā termiņā, taču tas daļēji izskaidrojams ar ekonomikas lejupslīdi. Tirgus ir atvērts, un patērētājiem ir vairāk izvēles iespēju. Tomēr enerģētikas politikas jautājumi faktiski tiek risināti galvenokārt atbilstoši valstu interesēm. ES tiesību akti tiek īstenoti lēni vai nepilnīgi, un iekšējais tirgus, kas patiešām darbojas, nav izveidots. Ar dažādiem enerģētikas aspektiem saistītie pasākumi ES un valstu līmenī ir sadrumstaloti un bieži nelīdzsvaroti.

| 2.3. | Lai to varētu novērst, Notre-Europe – Jacques Delors Institute 2010. gadā ierosināja izveidot Eiropas Enerģētikas kopienu. EESK aktīvi atbalstīja šo iniciatīvu. |
| --- | --- |

2.3.

Lai to varētu novērst, Notre-Europe – Jacques Delors Institute 2010. gadā ierosināja izveidot Eiropas Enerģētikas kopienu. EESK aktīvi atbalstīja šo iniciatīvu.

| 2.4. | Enerģētikas jomā pēdējā laikā ir radušās jaunas problēmas. Dažās dalībvalstīs valda lielas bažas par energoapgādes drošību. Patērētāji, it īpaši mazāk aizsargātie patērētāji, cieš no enerģijas izmaksu pieauguma, un tas notiek laikā, kad saskaramies ar ekonomikas lejupslīdi. Rūpniecības uzņēmumi velta daudz pūļu, lai nezaudētu spēju konkurēt ar reģioniem, kur enerģijas cenas ir zemākas, un, ja rūpniecības lejupslīde daudzās dalībvalstīs un oglekļa emisiju pārvirze turpināsies, apdraudēta ir ne tikai nodarbinātība un izaugsme, bet arī pati enerģētikas pārkārtošana. Neraugoties uz lielajiem panākumiem atjaunīgu energoresursu jomā, Eiropa var zaudēt savas līdera pozīcijas. Dažās valstīs, arvien pieaugot atjaunīgu energoresursu īpatsvaram, rodas elektroenerģijas sistēmas pārvaldības problēmas un tradicionālā enerģijas ražošana kļūst arvien nerentablāka. Komisija ir aplēsusi (1): lai varētu nodrošināt energoapgādi, no 2020. līdz 2030. gadam būs vajadzīgi 2  000 miljardi euro dažādiem ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem ražošanā un tīklos, un šie līdzekļi būs jāiegulda neatkarīgi no tā, vai galvenokārt tiek izmantoti tradicionālie vai alternatīvie enerģijas avoti. |
| --- | --- |

2.4.

Enerģētikas jomā pēdējā laikā ir radušās jaunas problēmas. Dažās dalībvalstīs valda lielas bažas par energoapgādes drošību. Patērētāji, it īpaši mazāk aizsargātie patērētāji, cieš no enerģijas izmaksu pieauguma, un tas notiek laikā, kad saskaramies ar ekonomikas lejupslīdi. Rūpniecības uzņēmumi velta daudz pūļu, lai nezaudētu spēju konkurēt ar reģioniem, kur enerģijas cenas ir zemākas, un, ja rūpniecības lejupslīde daudzās dalībvalstīs un oglekļa emisiju pārvirze turpināsies, apdraudēta ir ne tikai nodarbinātība un izaugsme, bet arī pati enerģētikas pārkārtošana. Neraugoties uz lielajiem panākumiem atjaunīgu energoresursu jomā, Eiropa var zaudēt savas līdera pozīcijas. Dažās valstīs, arvien pieaugot atjaunīgu energoresursu īpatsvaram, rodas elektroenerģijas sistēmas pārvaldības problēmas un tradicionālā enerģijas ražošana kļūst arvien nerentablāka. Komisija ir aplēsusi (1): lai varētu nodrošināt energoapgādi, no 2020. līdz 2030. gadam būs vajadzīgi 2  000 miljardi euro dažādiem ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem ražošanā un tīklos, un šie līdzekļi būs jāiegulda neatkarīgi no tā, vai galvenokārt tiek izmantoti tradicionālie vai alternatīvie enerģijas avoti.

3.   Komisijas paziņojums

| 3.1. | Jaunā Komisija, ko vada Jean-Claude Juncker, nolēmusi, ka enerģētikas politika ir viena no desmit Komisijas prioritārajām jomām. Eiropadome 2014. gada oktobrī izvirzīja enerģētikas un klimata politikas mērķus līdz 2030. gadam: siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni samazināt par vismaz 40 %, panākt, ka atjaunīgas enerģijas īpatsvars sasniedz vismaz 27 % un paaugstināt energoefektivitāti par vismaz 27 %. |
| --- | --- |

3.1.

Jaunā Komisija, ko vada Jean-Claude Juncker, nolēmusi, ka enerģētikas politika ir viena no desmit Komisijas prioritārajām jomām. Eiropadome 2014. gada oktobrī izvirzīja enerģētikas un klimata politikas mērķus līdz 2030. gadam: siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni samazināt par vismaz 40 %, panākt, ka atjaunīgas enerģijas īpatsvars sasniedz vismaz 27 % un paaugstināt energoefektivitāti par vismaz 27 %.

| 3.2. | Komisija 2015. gada 25. februārī publicēja paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (2). Stratēģiju veido pieci savstarpēji papildinoši un cieši saistīti aspekti, kuri ir svarīgi enerģētiskās drošības, ilgtspējas un konkurētspējas palielināšanai:






  — | enerģētiskā drošība, solidaritāte un uzticēšanās, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Komisija 2015. gada 25. februārī publicēja paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (2). Stratēģiju veido pieci savstarpēji papildinoši un cieši saistīti aspekti, kuri ir svarīgi enerģētiskās drošības, ilgtspējas un konkurētspējas palielināšanai:

—

enerģētiskā drošība, solidaritāte un uzticēšanās,

| — | pilnībā integrēts Eiropas enerģijas tirgus, |
| --- | --- |

—

pilnībā integrēts Eiropas enerģijas tirgus,

| — | energoefektivitāte, kas palīdz iegrožot pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte, kas palīdz iegrožot pieprasījumu,

| — | ekonomikas dekarbonizācija un |
| --- | --- |

—

ekonomikas dekarbonizācija un

| — | pētniecība, inovācija un konkurētspēja. |
| --- | --- |

—

pētniecība, inovācija un konkurētspēja.

| 3.3. | Stratēģija atspoguļo Komisijas vispārējos priekšstatus par Enerģētikas savienību. Īsumā aprakstījusi problēmas, kas saistītas ar pieciem aspektiem, Komisija ierosina 15 pasākumus. Paziņojuma pielikumā iekļauts ceļvedis, kurā minēti pasākumi, ko Komisija plāno īstenot galvenokārt 2015. un 2016. gadā. Lielākā daļa no tiem ir spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana. |
| --- | --- |

3.3.

Stratēģija atspoguļo Komisijas vispārējos priekšstatus par Enerģētikas savienību. Īsumā aprakstījusi problēmas, kas saistītas ar pieciem aspektiem, Komisija ierosina 15 pasākumus. Paziņojuma pielikumā iekļauts ceļvedis, kurā minēti pasākumi, ko Komisija plāno īstenot galvenokārt 2015. un 2016. gadā. Lielākā daļa no tiem ir spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana.

| 3.4. | Tajā pašā dokumentu kopumā Komisija publicēja paziņojumu “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam” (3) un paziņojumu “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada” (4). |
| --- | --- |

3.4.

Tajā pašā dokumentu kopumā Komisija publicēja paziņojumu “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana. Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam” (3) un paziņojumu “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada” (4).

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Enerģētikas savienību, jo uzskata, ka tā ir cieši saistīta ar kādreizējo ieceri izveidot Eiropas Enerģētikas kopienu. |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Enerģētikas savienību, jo uzskata, ka tā ir cieši saistīta ar kādreizējo ieceri izveidot Eiropas Enerģētikas kopienu.

| 4.2. | Lai varētu nodrošināt ļoti lielo finansējumu, ieguldītājiem iespējami ātrāk vajadzīgs prognozējams un stabils tiesiskais regulējums, kas būs spēkā, sākot no 2020. gada. Komisijas ierosinātie pasākumi un ceļvedis neparedz lielas izmaiņas, bet pašlaik spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu un atjaunināšanu. Vissvarīgākais uzdevums ir īstenošana. Tagad ir ļoti svarīgi nepieļaut novirzes no grafika, kurā ir paredzēta strauja virzība. Protams, vienlīdz svarīgi, ka ne Eiropas Parlaments, ne Padome nevilcina šo jautājumu izskatīšanu. |
| --- | --- |

4.2.

Lai varētu nodrošināt ļoti lielo finansējumu, ieguldītājiem iespējami ātrāk vajadzīgs prognozējams un stabils tiesiskais regulējums, kas būs spēkā, sākot no 2020. gada. Komisijas ierosinātie pasākumi un ceļvedis neparedz lielas izmaiņas, bet pašlaik spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu un atjaunināšanu. Vissvarīgākais uzdevums ir īstenošana. Tagad ir ļoti svarīgi nepieļaut novirzes no grafika, kurā ir paredzēta strauja virzība. Protams, vienlīdz svarīgi, ka ne Eiropas Parlaments, ne Padome nevilcina šo jautājumu izskatīšanu.

| 4.3. | EESK uzskata: lai šī iniciatīva būtu sekmīga, būtu vajadzīgs skaidrāks vēstījums – pamatorientieris, kas norādītu, kādi būs Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ieguvumi no Enerģētikas savienības. Visiem iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem vienmēr būtu jāraugās uz šo orientieri. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzskata: lai šī iniciatīva būtu sekmīga, būtu vajadzīgs skaidrāks vēstījums – pamatorientieris, kas norādītu, kādi būs Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ieguvumi no Enerģētikas savienības. Visiem iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem vienmēr būtu jāraugās uz šo orientieri.

| 4.4. | Daudzas ieinteresētās personas pauž bažas par nekonsekventu regulējumu un iejaukšanos pārāk daudzās enerģētikas nozares darbības jomās. Lai Eiropas iedzīvotāju – it īpaši ar jaunajām problēmām saistītās – vēlmes varētu piepildīt, enerģētikas jomā ir jārīkojas saskaņotāk. Tas attiecas gan uz dažādiem politikas mērķiem un jomām, gan arī uz valstu interesēm un ES visaptverošajām kopīgajām interesēm. |
| --- | --- |

4.4.

Daudzas ieinteresētās personas pauž bažas par nekonsekventu regulējumu un iejaukšanos pārāk daudzās enerģētikas nozares darbības jomās. Lai Eiropas iedzīvotāju – it īpaši ar jaunajām problēmām saistītās – vēlmes varētu piepildīt, enerģētikas jomā ir jārīkojas saskaņotāk. Tas attiecas gan uz dažādiem politikas mērķiem un jomām, gan arī uz valstu interesēm un ES visaptverošajām kopīgajām interesēm.

| 4.5. | EESK ir pārliecināta: lai varētu sasniegt enerģētikas politikas mērķus, nav cita risinājuma kā dalībvalstu sadarbība un pilnībā funkcionējošs iekšējais enerģijas tirgus. Vajadzīgs vairāk atjaunīgas enerģijas avotu, lai samazinātu gan atkarību no ārējiem enerģijas avotiem, gan emisijas. Jau tagad ir skaidrs, ka elektroenerģijas sistēma, kurā ir lielāks nepastāvīgu atjaunīgas enerģijas avotu īpatsvars, var labāk darboties tādā tirgū, kas aptver vairākas valstis. Arī rezerves jaudas, maksimālās slodzes un (gāzes) uzglabāšanas izmaksas lielākā tirgū ir zemākas. |
| --- | --- |

4.5.

EESK ir pārliecināta: lai varētu sasniegt enerģētikas politikas mērķus, nav cita risinājuma kā dalībvalstu sadarbība un pilnībā funkcionējošs iekšējais enerģijas tirgus. Vajadzīgs vairāk atjaunīgas enerģijas avotu, lai samazinātu gan atkarību no ārējiem enerģijas avotiem, gan emisijas. Jau tagad ir skaidrs, ka elektroenerģijas sistēma, kurā ir lielāks nepastāvīgu atjaunīgas enerģijas avotu īpatsvars, var labāk darboties tādā tirgū, kas aptver vairākas valstis. Arī rezerves jaudas, maksimālās slodzes un (gāzes) uzglabāšanas izmaksas lielākā tirgū ir zemākas.

| 4.6. | Vajadzētu noteikt, ka līdztekus energoapgādes drošībai un ilgtspējai nozīmīga prioritāte ir rīcība saistībā ar enerģijas izmaksām, kas jāsedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Laikā, kad iedzīvotāji arvien vairāk atsvešinās no ES un cieš no ekonomikas lejupslīdes sekām, enerģijas izmaksas neapšaubāmi ir viņiem svarīgs jautājums. Tas pats attiecas uz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un tajos nodarbinātajiem darba ņēmējiem, kuriem nākas konkurēt starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

4.6.

Vajadzētu noteikt, ka līdztekus energoapgādes drošībai un ilgtspējai nozīmīga prioritāte ir rīcība saistībā ar enerģijas izmaksām, kas jāsedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Laikā, kad iedzīvotāji arvien vairāk atsvešinās no ES un cieš no ekonomikas lejupslīdes sekām, enerģijas izmaksas neapšaubāmi ir viņiem svarīgs jautājums. Tas pats attiecas uz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un tajos nodarbinātajiem darba ņēmējiem, kuriem nākas konkurēt starptautiskajos tirgos.

| 4.7. | Ja enerģijas – it īpaši elektroenerģijas – galīgās cenas pieaugumu ir izraisījuši politiski lēmumi par nodokļiem un maksājumiem, pamatoti varam cerēt, ka tie tiks pārskatīti. Komisijai būtu jāsāk īstenot plānus, kas saistīti ar cenu pārskatīšanu un atbalsta pasākumu virzību. Komisijai būtu arī jānorāda, kā paredzētās izmaiņas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā un solītā videi kaitīgo enerģijas avotu subsīdiju atcelšana (5) ietekmēs cenas. |
| --- | --- |

4.7.

Ja enerģijas – it īpaši elektroenerģijas – galīgās cenas pieaugumu ir izraisījuši politiski lēmumi par nodokļiem un maksājumiem, pamatoti varam cerēt, ka tie tiks pārskatīti. Komisijai būtu jāsāk īstenot plānus, kas saistīti ar cenu pārskatīšanu un atbalsta pasākumu virzību. Komisijai būtu arī jānorāda, kā paredzētās izmaiņas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā un solītā videi kaitīgo enerģijas avotu subsīdiju atcelšana (5) ietekmēs cenas.

5.   Īpašas piezīmes

Energoapgādes drošība, solidaritāte un uzticība

| 5.1. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka galvenie piegādes drošības priekšnosacījumi ir iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšana un efektīvāks enerģijas patēriņš. Turklāt vairāk uzmanības būtu jāvelta ģeopolitiskajam stāvoklim pasaulē. Konkurence, kas saistīta ar piekļuvi energoresursiem, visā pasaulē saasināsies, un, īstenojot ES ārpolitikas un tirdzniecības politikas pasākumus, šim faktam un ES energoapgādes dažādošanai vajadzētu pievērst īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

5.1.

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka galvenie piegādes drošības priekšnosacījumi ir iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšana un efektīvāks enerģijas patēriņš. Turklāt vairāk uzmanības būtu jāvelta ģeopolitiskajam stāvoklim pasaulē. Konkurence, kas saistīta ar piekļuvi energoresursiem, visā pasaulē saasināsies, un, īstenojot ES ārpolitikas un tirdzniecības politikas pasākumus, šim faktam un ES energoapgādes dažādošanai vajadzētu pievērst īpašu uzmanību.

| 5.2. | Enerģijas avotu dažādošana lielā mērā ir atkarīga no valstu energoresursu struktūras un piegādes avotu izvēles. ES var atbalstīt infrastruktūras attīstību, un ES tas būtu jādara. Gāzes piegādei pašlaik tiek veltīta īpaša uzmanība. Būtu rūpīgi jāanalizē turpmākais gāzes pieprasījums Eiropas Savienībā, un pēc tam attiecīgi jāpielāgo prognozes par ieguldījumiem infrastruktūrā. Lielāka uzmanība būtu jāpievērš citiem, piemēram, vietējiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

5.2.

Enerģijas avotu dažādošana lielā mērā ir atkarīga no valstu energoresursu struktūras un piegādes avotu izvēles. ES var atbalstīt infrastruktūras attīstību, un ES tas būtu jādara. Gāzes piegādei pašlaik tiek veltīta īpaša uzmanība. Būtu rūpīgi jāanalizē turpmākais gāzes pieprasījums Eiropas Savienībā, un pēc tam attiecīgi jāpielāgo prognozes par ieguldījumiem infrastruktūrā. Lielāka uzmanība būtu jāpievērš citiem, piemēram, vietējiem enerģijas avotiem.

| 5.3. | Dalībvalstīm būtu jāsaprot, ka ciešāka sadarbība un informācijas apmaiņa ir to interesēs, kad tās – gāzes vai citu energonesēju – tirgū sastopas ar dominējošu piegādātāju vai karteli. Sadarbība tomēr nedrīkstētu kavēt tirgus darbību. Dalībvalstu solidaritāte ir iespējama, bet tās priekšnosacījumi ir uzticēšanās un kopējo saistību un noteikumu ievērošana. Enerģētikas ziņā izolēto teritoriju problēmām, tostarp no kontinentālās daļas atšķirīgo salu īpašajām pazīmēm jāvelta īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

5.3.

Dalībvalstīm būtu jāsaprot, ka ciešāka sadarbība un informācijas apmaiņa ir to interesēs, kad tās – gāzes vai citu energonesēju – tirgū sastopas ar dominējošu piegādātāju vai karteli. Sadarbība tomēr nedrīkstētu kavēt tirgus darbību. Dalībvalstu solidaritāte ir iespējama, bet tās priekšnosacījumi ir uzticēšanās un kopējo saistību un noteikumu ievērošana. Enerģētikas ziņā izolēto teritoriju problēmām, tostarp no kontinentālās daļas atšķirīgo salu īpašajām pazīmēm jāvelta īpaša uzmanība.

Pilnībā integrēts Eiropas enerģijas tirgus

| 5.4. | Būtisks enerģētikas savienības priekšnosacījums ir elektroenerģijas un gāzes tīklu atjaunināšana. Elektroenerģijas tīklu savstarpējo savienojumu jautājums tiks iztirzāts 6. punktā, pamatojoties uz paziņojumu par šo tematu. |
| --- | --- |

5.4.

Būtisks enerģētikas savienības priekšnosacījums ir elektroenerģijas un gāzes tīklu atjaunināšana. Elektroenerģijas tīklu savstarpējo savienojumu jautājums tiks iztirzāts 6. punktā, pamatojoties uz paziņojumu par šo tematu.

| 5.5. | Enerģijas, it īpaši elektroenerģijas tirgi cieš Hno nepilnīgas attiecīgo direktīvu īstenošanas un joprojām vājās sadarbības starp pārvades sistēmu operatoriem un valstu regulatoriem. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus šo jautājumu risināšanai, bet norāda, ka nav pieļaujams administratīvā sloga un izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

5.5.

Enerģijas, it īpaši elektroenerģijas tirgi cieš Hno nepilnīgas attiecīgo direktīvu īstenošanas un joprojām vājās sadarbības starp pārvades sistēmu operatoriem un valstu regulatoriem. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus šo jautājumu risināšanai, bet norāda, ka nav pieļaujams administratīvā sloga un izmaksu pieaugums.

| 5.6. | Vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgus saikne ir vāja vai labākajā gadījumā neskaidra, un tāpēc ir jāuzlabo cenu noteikšanas pārredzamība. Šķiet, ka svarīgākie jautājumi ir nepietiekamie cenu signāli ieguldītājiem un pieprasījuma elastības trūkums. Problēmjautājumi ir atjaunīgo energoresursu īpatsvara pieaugums, kā arī jaudas pārpalikums saistībā ar līdzsvara nepieciešamību un maksimumslodzi. Attiecīgais regulējums būtu jāpārskata, taču tā izstrādē Komisijai būtu jāizvairās no izmaksu, kas jāsedz patērētājiem, palielināšanas, vienlaikus atbalstot risinājumus, kuri veicina pārrobežu tirgus veidošanos. |
| --- | --- |

5.6.

Vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgus saikne ir vāja vai labākajā gadījumā neskaidra, un tāpēc ir jāuzlabo cenu noteikšanas pārredzamība. Šķiet, ka svarīgākie jautājumi ir nepietiekamie cenu signāli ieguldītājiem un pieprasījuma elastības trūkums. Problēmjautājumi ir atjaunīgo energoresursu īpatsvara pieaugums, kā arī jaudas pārpalikums saistībā ar līdzsvara nepieciešamību un maksimumslodzi. Attiecīgais regulējums būtu jāpārskata, taču tā izstrādē Komisijai būtu jāizvairās no izmaksu, kas jāsedz patērētājiem, palielināšanas, vienlaikus atbalstot risinājumus, kuri veicina pārrobežu tirgus veidošanos.

| 5.7. | Elektroenerģijas un gāzes tirgi daudzviet faktiski jau ir attiecīgo kaimiņvalstu reģionālie tirgi. Tā ir pozitīva attīstības tendence virzībā uz ES tirgu, un lēmumu pieņēmējiem tā būtu jāatbalsta. Reģioniem un arī Eiropas Savienībai būtu jāapmainās ar labas prakses piemēriem un pieredzi. Arī šajā jomā jācenšas izvairīties no administratīvā sloga palielināšanas. |
| --- | --- |

5.7.

Elektroenerģijas un gāzes tirgi daudzviet faktiski jau ir attiecīgo kaimiņvalstu reģionālie tirgi. Tā ir pozitīva attīstības tendence virzībā uz ES tirgu, un lēmumu pieņēmējiem tā būtu jāatbalsta. Reģioniem un arī Eiropas Savienībai būtu jāapmainās ar labas prakses piemēriem un pieredzi. Arī šajā jomā jācenšas izvairīties no administratīvā sloga palielināšanas.

| 5.8. | Patērētāju aktīva dalība enerģijas tirgū atbilst vispārējām interesēm, taču patērētājus nevar piespiest to darīt. Sadarbībā ar patērētājiem ir jāizstrādā rūpīgi apsvērtas metodes, it īpaši novatoriskas IKT izmantošanas metodes, lai varētu atraisīt potenciālu, kas slēpjas pieprasījuma pārvaldības un tādējādi izmaksu samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

5.8.

Patērētāju aktīva dalība enerģijas tirgū atbilst vispārējām interesēm, taču patērētājus nevar piespiest to darīt. Sadarbībā ar patērētājiem ir jāizstrādā rūpīgi apsvērtas metodes, it īpaši novatoriskas IKT izmantošanas metodes, lai varētu atraisīt potenciālu, kas slēpjas pieprasījuma pārvaldības un tādējādi izmaksu samazināšanas jomā.

| 5.9. | Daudzās dalībvalstīs pašreizējā ekonomikas stāvokļa dēļ mazāk aizsargātie patērētāji kļuvuši vēl neaizsargātāki. EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka šie patērētāji galvenokārt jāatbalsta ar piemērotiem sociālās politikas pasākumiem. Enerģētiskās nabadzības novērošanas centrs, ko Komiteja ierosinājusi izveidot, palīdzētu apzināt patiesās vajadzības. |
| --- | --- |

5.9.

Daudzās dalībvalstīs pašreizējā ekonomikas stāvokļa dēļ mazāk aizsargātie patērētāji kļuvuši vēl neaizsargātāki. EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka šie patērētāji galvenokārt jāatbalsta ar piemērotiem sociālās politikas pasākumiem. Enerģētiskās nabadzības novērošanas centrs, ko Komiteja ierosinājusi izveidot, palīdzētu apzināt patiesās vajadzības.

Energoefektivitāte, kas palīdz iegrožot pieprasījumu

| 5.10. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka energoefektivitātes jomā vairums darba jāveic valsts un vietējā līmenī. Sekmīgi ES pasākumi šajā jomā ir marķēšanas un ekodizaina noteikumi, kas ir regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

5.10.

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka energoefektivitātes jomā vairums darba jāveic valsts un vietējā līmenī. Sekmīgi ES pasākumi šajā jomā ir marķēšanas un ekodizaina noteikumi, kas ir regulāri jāpārskata.

| 5.11. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi un pieprasījuma pārvaldība var līdztiesīgi konkurēt enerģijas tirgū, ar nosacījumu, ka šie priekšlikumi ir izstrādāti tā, ka tie atbilst patērētāju faktiskajām interesēm. |
| --- | --- |

5.11.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi un pieprasījuma pārvaldība var līdztiesīgi konkurēt enerģijas tirgū, ar nosacījumu, ka šie priekšlikumi ir izstrādāti tā, ka tie atbilst patērētāju faktiskajām interesēm.

| 5.12. | EESK piekrīt, ka būvniecības un transporta nozarē energoefektivitātes – vai faktiski enerģijas taupīšanas – potenciāls ir liels, un tas būtu jāatraisa ar rūpīgi izstrādātiem pasākumiem. Piemēram, būtu jāpārskata energosertifikācijas un būvmateriālu marķēšanas sistēmas. Vajadzīgas novatoriskas idejas, kā nodrošināt finansējumu. |
| --- | --- |

5.12.

EESK piekrīt, ka būvniecības un transporta nozarē energoefektivitātes – vai faktiski enerģijas taupīšanas – potenciāls ir liels, un tas būtu jāatraisa ar rūpīgi izstrādātiem pasākumiem. Piemēram, būtu jāpārskata energosertifikācijas un būvmateriālu marķēšanas sistēmas. Vajadzīgas novatoriskas idejas, kā nodrošināt finansējumu.

Ekonomikas dekarbonizācija

| 5.13. | EESK gatavo atsevišķu atzinumu par tematu “Ceļā uz Parīzi”. EESK kopumā atbalsta ES centienus šajā ļoti svarīgajā ceļā panākt, ka visas pasaules valstis uzņemas pietiekami stingras juridiskās saistības. |
| --- | --- |

5.13.

EESK gatavo atsevišķu atzinumu par tematu “Ceļā uz Parīzi”. EESK kopumā atbalsta ES centienus šajā ļoti svarīgajā ceļā panākt, ka visas pasaules valstis uzņemas pietiekami stingras juridiskās saistības.

| 5.14. | Kā norādīts iepriekš pieņemtos atzinumos, EESK arī atbalsta priekšlikumus strukturāli reformēt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. Vienlīdz svarīgi ir lēmumi par turpmākajiem, galvenokārt valstu īstenotajiem pasākumiem nozarēs, kas nav iekļautas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. |
| --- | --- |

5.14.

Kā norādīts iepriekš pieņemtos atzinumos, EESK arī atbalsta priekšlikumus strukturāli reformēt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. Vienlīdz svarīgi ir lēmumi par turpmākajiem, galvenokārt valstu īstenotajiem pasākumiem nozarēs, kas nav iekļautas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā.

| 5.15. | Līdz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanai visā pasaulē oglekļa emisiju pārvirzes problēma Eiropas Savienībā ir jāuztver ļoti nopietni. Jānodrošina, ka energoietilpīgiem uzņēmumiem, saistībā ar kuriem pastāv oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks, ņemot vērā to efektivitāti siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā, tiek kompensēts ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas izraisītais tiešo un netiešo izmaksu pieaugums un pilnībā tiek kompensēti to uzņēmumu izdevumi, kas sasnieguši vislabākos rādītājus. Vajadzīga ES sistēma netiešo kompensāciju nodrošināšanai, lai Eiropas Savienībā nepieļautu konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

5.15.

Līdz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanai visā pasaulē oglekļa emisiju pārvirzes problēma Eiropas Savienībā ir jāuztver ļoti nopietni. Jānodrošina, ka energoietilpīgiem uzņēmumiem, saistībā ar kuriem pastāv oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks, ņemot vērā to efektivitāti siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā, tiek kompensēts ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas izraisītais tiešo un netiešo izmaksu pieaugums un pilnībā tiek kompensēti to uzņēmumu izdevumi, kas sasnieguši vislabākos rādītājus. Vajadzīga ES sistēma netiešo kompensāciju nodrošināšanai, lai Eiropas Savienībā nepieļautu konkurences izkropļojumus.

| 5.16. | EESK ļoti atzinīgi vērtē mērķi nodrošināt, ka ES kļūst par pasaules līderi atjaunīgas enerģijas jomā. Atbalsta pasākumi ir vajadzīgi, bet tiem ir jāatbilst konkurences un tirgus noteikumiem un jābūt tirgū balstītiem, un tie nedrīkst izraisīt enerģijas cenu, kas jāsedz galapatērētājiem, pieaugumu. Pakāpeniski jābeidz atbalstīt jau pilnībā izstrādātas un konkurētspējīgas tehnoloģijas. EESK atbalsta Komisijas pūliņus minēto jautājumu risināšanā. |
| --- | --- |

5.16.

EESK ļoti atzinīgi vērtē mērķi nodrošināt, ka ES kļūst par pasaules līderi atjaunīgas enerģijas jomā. Atbalsta pasākumi ir vajadzīgi, bet tiem ir jāatbilst konkurences un tirgus noteikumiem un jābūt tirgū balstītiem, un tie nedrīkst izraisīt enerģijas cenu, kas jāsedz galapatērētājiem, pieaugumu. Pakāpeniski jābeidz atbalstīt jau pilnībā izstrādātas un konkurētspējīgas tehnoloģijas. EESK atbalsta Komisijas pūliņus minēto jautājumu risināšanā.

| 5.17. | Līdztekus centieniem paplašināt atjaunīgas enerģijas izmantošanu ES mērķim jābūt izstrādāt dažādas dekarbonizācijas tehnoloģijas un risinājumus (“tīrās tehnoloģijas”). |
| --- | --- |

5.17.

Līdztekus centieniem paplašināt atjaunīgas enerģijas izmantošanu ES mērķim jābūt izstrādāt dažādas dekarbonizācijas tehnoloģijas un risinājumus (“tīrās tehnoloģijas”).

| 5.18. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas Savienībā vajadzīgi ieguldījumi bioekonomikā, kura balstās uz augu izmantošanu un kura ir svarīgs pastāvīgi pieejamas atjaunīgas enerģijas avots. Gatavojot plānus šajā jomā, jāņem vērā ietekme uz vidi, zemes izmantošanu un pārtikas ražošanu. Iespējas paver arī hidroenerģija. |
| --- | --- |

5.18.

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas Savienībā vajadzīgi ieguldījumi bioekonomikā, kura balstās uz augu izmantošanu un kura ir svarīgs pastāvīgi pieejamas atjaunīgas enerģijas avots. Gatavojot plānus šajā jomā, jāņem vērā ietekme uz vidi, zemes izmantošanu un pārtikas ražošanu. Iespējas paver arī hidroenerģija.

Enerģētikas savienība pētniecībai, inovācijai un konkurētspējai

| 5.19. | EESK atbalsta ierosināto jauno pētniecības un inovācijas stratēģiju, bet vēlreiz atkārto iepriekšējos atzinumos pausto viedokli, ka vajadzīgs vairāk līdzekļu, lai varētu atrisināt turpmākās problēmas enerģētikas jomā. Komiteja īpaši uzsver, ka vajadzīgi ES pasākumi, kas stimulētu privāto līdzekļu ieguldīšanu, un ka vairāk jāiesaistās starptautiskajā sadarbībā pētniecības un izstrādes jomā. |
| --- | --- |

5.19.

EESK atbalsta ierosināto jauno pētniecības un inovācijas stratēģiju, bet vēlreiz atkārto iepriekšējos atzinumos pausto viedokli, ka vajadzīgs vairāk līdzekļu, lai varētu atrisināt turpmākās problēmas enerģētikas jomā. Komiteja īpaši uzsver, ka vajadzīgi ES pasākumi, kas stimulētu privāto līdzekļu ieguldīšanu, un ka vairāk jāiesaistās starptautiskajā sadarbībā pētniecības un izstrādes jomā.

| 5.20. | Taču, lai nodrošinātu ES konkurētspēju, ar vislabākajiem sasniegumiem enerģētikas un klimata aizsardzības tehnoloģiju jomā vien nepietiek. Vismaz vienlīdz svarīgs uzdevums ir enerģijas kā ražošanas līdzekļa iespējami efektīva un ilgtspējīga izmantošana, šajā jomā pārspējot konkurentus. Tas ir plašāks un stabilāks risinājums, lai Eiropā nodrošinātu izaugsmi un vairāk darba vietu. |
| --- | --- |

5.20.

Taču, lai nodrošinātu ES konkurētspēju, ar vislabākajiem sasniegumiem enerģētikas un klimata aizsardzības tehnoloģiju jomā vien nepietiek. Vismaz vienlīdz svarīgs uzdevums ir enerģijas kā ražošanas līdzekļa iespējami efektīva un ilgtspējīga izmantošana, šajā jomā pārspējot konkurentus. Tas ir plašāks un stabilāks risinājums, lai Eiropā nodrošinātu izaugsmi un vairāk darba vietu.

| 5.21. | Pārmaiņas ir skārušas visas ekonomikas nozares. EESK stingri uzsver, ka pārmaiņām ir jāatbilst taisnīguma un godīguma principiem. Apmācība un mūžizglītība ir ļoti svarīgi pasākumi, lai gūtu panākumus. Šajā virzībā būtiska nozīme ir sociālajam dialogam ES un valstu līmenī. |
| --- | --- |

5.21.

Pārmaiņas ir skārušas visas ekonomikas nozares. EESK stingri uzsver, ka pārmaiņām ir jāatbilst taisnīguma un godīguma principiem. Apmācība un mūžizglītība ir ļoti svarīgi pasākumi, lai gūtu panākumus. Šajā virzībā būtiska nozīme ir sociālajam dialogam ES un valstu līmenī.

Enerģētikas savienības pārvaldība

| 5.22. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas centienus nodrošināt dažādu enerģētikas politikas aspektu saskaņotību un koordinēt dalībvalstu rīcību. Ar jauno pārvaldības sistēmu arī jācenšas nodrošināt ES līmenī izvirzīto mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam. Tomēr nevajadzētu dalībvalstīm uzlikt vēl vairāk plānošanas un ziņošanas pienākumu, bet būtu jāpielāgo pašlaik spēkā esošās prasības. |
| --- | --- |

5.22.

EESK pilnībā atbalsta Komisijas centienus nodrošināt dažādu enerģētikas politikas aspektu saskaņotību un koordinēt dalībvalstu rīcību. Ar jauno pārvaldības sistēmu arī jācenšas nodrošināt ES līmenī izvirzīto mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam. Tomēr nevajadzētu dalībvalstīm uzlikt vēl vairāk plānošanas un ziņošanas pienākumu, bet būtu jāpielāgo pašlaik spēkā esošās prasības.

| 5.23. | EESK pauž gandarījumu par Komisijas vēlmi atbalstīt Komitejas ierosmi, ka būtu jāveido enerģētikas dialogs ar ieinteresētajām personām. Komiteja pauž cerību, ka tiks izstrādāts konkrēts rīcības plāns šā dialoga veidošanai. |
| --- | --- |

5.23.

EESK pauž gandarījumu par Komisijas vēlmi atbalstīt Komitejas ierosmi, ka būtu jāveido enerģētikas dialogs ar ieinteresētajām personām. Komiteja pauž cerību, ka tiks izstrādāts konkrēts rīcības plāns šā dialoga veidošanai.

6.   Piezīmes par paziņojumu “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana”

| 6.1. | Tā kā palielinās nepastāvīgi ražotas atjaunīgas enerģijas īpatsvars un lai varētu sasniegt mērķi samazināt ar maksimālās slodzes un rezerves jaudas nodrošināšanu saistītās izmaksas, ir jāpalielina tīkla jauda. Nepieciešamība palielināt starpsavienojumu skaitu daudzos gadījumos ir nepārprotama, pat neatliekama. Pārsteidz tas, ka tik daudzos gadījumos līdz 10 % mērķa sasniegšanai vēl tik tāls ceļš ejams. Paziņojumā ierosinātie pasākumi ir vērtējami atzinīgi. EESK jau paudusi viedokli par šo jautājumu, tostarp nesen pieņemtajā pašiniciatīvas atzinumā par tematu “Eiropas sadarbība energotīklu jomā”. |
| --- | --- |

6.1.

Tā kā palielinās nepastāvīgi ražotas atjaunīgas enerģijas īpatsvars un lai varētu sasniegt mērķi samazināt ar maksimālās slodzes un rezerves jaudas nodrošināšanu saistītās izmaksas, ir jāpalielina tīkla jauda. Nepieciešamība palielināt starpsavienojumu skaitu daudzos gadījumos ir nepārprotama, pat neatliekama. Pārsteidz tas, ka tik daudzos gadījumos līdz 10 % mērķa sasniegšanai vēl tik tāls ceļš ejams. Paziņojumā ierosinātie pasākumi ir vērtējami atzinīgi. EESK jau paudusi viedokli par šo jautājumu, tostarp nesen pieņemtajā pašiniciatīvas atzinumā par tematu “Eiropas sadarbība energotīklu jomā”.

| 6.2. | Tāds risinājums kā kopīgu interešu projekti ir piemērots. Tas ir arī efektīvs, jo prioritāri tiks finansēti tādi projekti, kas var ļoti būtiski palielināt starpsavienojumu skaitu salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni, kas ir zem 10 %. Tomēr būtu jāņem vērā arī attiecīgo valstu ekonomikas stāvoklis. |
| --- | --- |

6.2.

Tāds risinājums kā kopīgu interešu projekti ir piemērots. Tas ir arī efektīvs, jo prioritāri tiks finansēti tādi projekti, kas var ļoti būtiski palielināt starpsavienojumu skaitu salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni, kas ir zem 10 %. Tomēr būtu jāņem vērā arī attiecīgo valstu ekonomikas stāvoklis.

| 6.3. | Steidzami jāpanāk, ka pilnībā tiek īstenota TEN-E regula. Lielas pūles jāvelta, lai saīsinātu apstiprināšanas procedūras. Turklāt tā ir joma, kurā būtu jāapsver visas iespējas, kā procedūras varētu atvieglot un paātrināt, laikus iesaistot vietējās ieinteresētās personas. Arī tādēļ EESK ierosināja izveidot Eiropas Enerģētikas dialogu. Tas būtu jāņem vērā, izstrādājot priekšlikumu par enerģētikas infrastruktūras forumu. |
| --- | --- |

6.3.

Steidzami jāpanāk, ka pilnībā tiek īstenota TEN-E regula. Lielas pūles jāvelta, lai saīsinātu apstiprināšanas procedūras. Turklāt tā ir joma, kurā būtu jāapsver visas iespējas, kā procedūras varētu atvieglot un paātrināt, laikus iesaistot vietējās ieinteresētās personas. Arī tādēļ EESK ierosināja izveidot Eiropas Enerģētikas dialogu. Tas būtu jāņem vērā, izstrādājot priekšlikumu par enerģētikas infrastruktūras forumu.

| 6.4. | Varētu tomēr apsvērt, vai visām dalībvalstīm vienāds mērķis, kas izvirzīts, neraugoties uz to lielumu, energoresursu struktūru, kaimiņvalstīm utt., patiešām ir sasniedzams. Elektroenerģijas cenu izlīdzināšanās varētu būt rādītājs, kas liecina, ka starpsavienojumu skaits ir pietiekams. |
| --- | --- |

6.4.

Varētu tomēr apsvērt, vai visām dalībvalstīm vienāds mērķis, kas izvirzīts, neraugoties uz to lielumu, energoresursu struktūru, kaimiņvalstīm utt., patiešām ir sasniedzams. Elektroenerģijas cenu izlīdzināšanās varētu būt rādītājs, kas liecina, ka starpsavienojumu skaits ir pietiekams.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 903 final.

1

(2)  COM(2015) 80 final.

2

(3)  COM(2015) 82 final.

3

(4)  COM(2015) 81 final.

4

(5)  Starptautiskais Valūtas fonds aprēķinājis, ka Eiropā tām atvēl 330 miljardus euro gadā.

5

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/91

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku”

(JOIN(2015) 6 final)

(2015/C 383/13)

| Ziņotājs: | Gintaras MORKIS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Cristian PÎRVULESCU |

Ziņotājs:

Gintaras MORKIS

Līdzziņotājs:

Cristian PÎRVULESCU

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 10. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku”

(JOIN(2015) 6 final).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 11. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 509. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē), ar 108 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ir ierosinājuši sabiedrisko apspriešanu par jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē šo EKP atkārtoto apspriešanu un uzskata to par būtiski svarīgu un laikus veiktu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ir ierosinājuši sabiedrisko apspriešanu par jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē šo EKP atkārtoto apspriešanu un uzskata to par būtiski svarīgu un laikus veiktu pārskatīšanu.

| 1.2. | EESK norāda, ka pašreizējā EKP neatspoguļo ES kaimiņattiecību realitāti un ka tā ir saskārusies ar daudzām problēmām, kam nav tikusi pievērsta pienācīga uzmanība. EKP mehānismam un instrumentiem vajadzīgas fundamentālas izmaiņas. |
| --- | --- |

1.2.

EESK norāda, ka pašreizējā EKP neatspoguļo ES kaimiņattiecību realitāti un ka tā ir saskārusies ar daudzām problēmām, kam nav tikusi pievērsta pienācīga uzmanība. EKP mehānismam un instrumentiem vajadzīgas fundamentālas izmaiņas.

| 1.3. | EKP valstu ārpolitikas prioritātes un mērķi attiecībās ar ES ir atšķirīgi. Tādēļ EESK uzsver, ka jāpiemēro diferencēšanas un elastīguma principi. EESK norāda, ka EKP dienvidu un austrumu ģeogrāfiskais tvērums būtu jāsaglabā, bet jāizstrādā un jāpilnveido savstarpējo attiecību politika. Dažas pašreizējās EKP valstis būtu uzskatāmas par patiesām ES partnerēm, citas – par kaimiņvalstīm. Vienlaikus EESK uzsver, ka demokrātiskās vērtības un cilvēktiesību ievērošana jāakceptē visās valstīs, jo dubultstandartu piemērošana kādā no tām demoralizētu pārējās EKP valstis. |
| --- | --- |

1.3.

EKP valstu ārpolitikas prioritātes un mērķi attiecībās ar ES ir atšķirīgi. Tādēļ EESK uzsver, ka jāpiemēro diferencēšanas un elastīguma principi. EESK norāda, ka EKP dienvidu un austrumu ģeogrāfiskais tvērums būtu jāsaglabā, bet jāizstrādā un jāpilnveido savstarpējo attiecību politika. Dažas pašreizējās EKP valstis būtu uzskatāmas par patiesām ES partnerēm, citas – par kaimiņvalstīm. Vienlaikus EESK uzsver, ka demokrātiskās vērtības un cilvēktiesību ievērošana jāakceptē visās valstīs, jo dubultstandartu piemērošana kādā no tām demoralizētu pārējās EKP valstis.

| 1.4. | Kopīgajā apspriešanas dokumentā “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” Eiropas Komisija ir izvirzījusi daudzus jautājumus. Šajā atzinumā EESK tomēr pievērsīsies vissvarīgākajiem, proti, tiem, kas attiecas uz pilsoniskās sabiedrības stāvokli ES un tās partnervalstīs. |
| --- | --- |

1.4.

Kopīgajā apspriešanas dokumentā “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” Eiropas Komisija ir izvirzījusi daudzus jautājumus. Šajā atzinumā EESK tomēr pievērsīsies vissvarīgākajiem, proti, tiem, kas attiecas uz pilsoniskās sabiedrības stāvokli ES un tās partnervalstīs.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē neseno apspriešanos ar dienvidu partneriem Barselonā, proti, neformālajā ministru sanāksmē par EKP nākotni (Barselonā, 2015. gada 13. aprīlī), kurā dalībnieki atkārtoti apstiprināja savu nodomu sadarboties, lai Vidusjūras reģionā izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kā arī Austrumu partnerības samita (Rīgā, 2015. gada 21. un 22. maijā) Kopīgo deklarāciju, kurā dalībnieki atjaunoja savas saistības turpmāk stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī ievērot starptautisko tiesību principus un normas. Ir svarīgi, ka ES joprojām atbalsta visu savu partneru teritoriālo integritāti, kā arī neatkarību un suverenitāti. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē neseno apspriešanos ar dienvidu partneriem Barselonā, proti, neformālajā ministru sanāksmē par EKP nākotni (Barselonā, 2015. gada 13. aprīlī), kurā dalībnieki atkārtoti apstiprināja savu nodomu sadarboties, lai Vidusjūras reģionā izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kā arī Austrumu partnerības samita (Rīgā, 2015. gada 21. un 22. maijā) Kopīgo deklarāciju, kurā dalībnieki atjaunoja savas saistības turpmāk stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī ievērot starptautisko tiesību principus un normas. Ir svarīgi, ka ES joprojām atbalsta visu savu partneru teritoriālo integritāti, kā arī neatkarību un suverenitāti.

| 1.6. | EESK ierosina, lai jaunajā EKP galvenā uzmanība tiktu veltīta pasākumiem, kuri spēj palielināt cilvēka drošību un stabilitāti ES kaimiņvalstīs un radīt labākus saimnieciskos un sociālos apstākļus un labklājību EKP partnervalstīs. Atjaunotās EKP galvenajam mērķim vajadzētu būt šādam: nodrošināt iedzīvotāju drošību un nodrošināt viņu izredzes uz cieņas pilnu un labklājīgu dzīvi savā valstī bez vardarbības, apspiešanas un nabadzības. EKP būtu aktīvi jāiesaista uzticības veicināšanas un pēckonflikta noregulējuma pasākumos. |
| --- | --- |

1.6.

EESK ierosina, lai jaunajā EKP galvenā uzmanība tiktu veltīta pasākumiem, kuri spēj palielināt cilvēka drošību un stabilitāti ES kaimiņvalstīs un radīt labākus saimnieciskos un sociālos apstākļus un labklājību EKP partnervalstīs. Atjaunotās EKP galvenajam mērķim vajadzētu būt šādam: nodrošināt iedzīvotāju drošību un nodrošināt viņu izredzes uz cieņas pilnu un labklājīgu dzīvi savā valstī bez vardarbības, apspiešanas un nabadzības. EKP būtu aktīvi jāiesaista uzticības veicināšanas un pēckonflikta noregulējuma pasākumos.

| 1.7. | EESK uzsver, ka labāka nodarbinātība, ilgtspējīga un atvērta ekonomika, kas piesaista ārvalstu investīcijas, efektīvi un pieejami publiskie pakalpojumi un sociālā aizsardzība ir stabilitātes, drošības un arī demokrātijas pamats. Līdztekus divām galvenajām iniciatīvām, kas ietver virzītājspēkus ES un tās kaimiņvalstu ciešākas integrācijas veicināšanai, proti, tirdzniecības liberalizācijai (galvenie veidi: asociācijas nolīgumi (AA) un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA)), mobilitātei un vīzu režīma atvieglošanai (vai vīzu režīma liberalizācijai attiecībā uz atsevišķām valstīm), EESK uzskata, ka jaunajā EKP trešā svarīgā iniciatīva ir izglītība un profesionālā apmācība (īpaši jauniešiem). |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzsver, ka labāka nodarbinātība, ilgtspējīga un atvērta ekonomika, kas piesaista ārvalstu investīcijas, efektīvi un pieejami publiskie pakalpojumi un sociālā aizsardzība ir stabilitātes, drošības un arī demokrātijas pamats. Līdztekus divām galvenajām iniciatīvām, kas ietver virzītājspēkus ES un tās kaimiņvalstu ciešākas integrācijas veicināšanai, proti, tirdzniecības liberalizācijai (galvenie veidi: asociācijas nolīgumi (AA) un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA)), mobilitātei un vīzu režīma atvieglošanai (vai vīzu režīma liberalizācijai attiecībā uz atsevišķām valstīm), EESK uzskata, ka jaunajā EKP trešā svarīgā iniciatīva ir izglītība un profesionālā apmācība (īpaši jauniešiem).

| 1.8. | EESK uzskata, ka EKP nav nodalāma no kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP). Vienlaikus, novērtējot to ieinteresēto personu intereses un reakciju, kas ir ārpus EKP satvara, ES būtu jāsaglabā stingra nostāja, nodrošinot, ka neviens nevar uzspiest savu gribu neatkarīgām valstīm, ne arī noteikt ES un EKP valstu rīcības programmu un mērķus. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka EKP nav nodalāma no kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP). Vienlaikus, novērtējot to ieinteresēto personu intereses un reakciju, kas ir ārpus EKP satvara, ES būtu jāsaglabā stingra nostāja, nodrošinot, ka neviens nevar uzspiest savu gribu neatkarīgām valstīm, ne arī noteikt ES un EKP valstu rīcības programmu un mērķus.

| 1.9. | ES vajadzētu ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, NATO un ANO, lai aizsargātu visu EKP valstu suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti. Kā konfrontācijas novēršanas instruments, kā arī, lai radītu savstarpēji izdevīgas attiecības, kas veicina ekonomikas attīstību un dzīves līmeņa paaugstināšanos, jāuzlabo diplomātija un komunikācija ārpus EKP telpas (īpaši ar pilsonisko sabiedrību). |
| --- | --- |

1.9.

ES vajadzētu ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, NATO un ANO, lai aizsargātu visu EKP valstu suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti. Kā konfrontācijas novēršanas instruments, kā arī, lai radītu savstarpēji izdevīgas attiecības, kas veicina ekonomikas attīstību un dzīves līmeņa paaugstināšanos, jāuzlabo diplomātija un komunikācija ārpus EKP telpas (īpaši ar pilsonisko sabiedrību).

| 1.10. | EESK aicina īstenot mobilitātes un migrācijas pārvaldību saskaņā ar ES vispārējo pieeju, veicinot dalībvalstu solidaritāti. Partnerības ar EKP un citām valstīm ir svarīgi instrumenti, lai risinātu nozīmīgos uzdevumus, kādi ir šai politikai. ES būtu nekavējoties un koordinēti jārīkojas, lai rastu risinājumu humanitārajai situācijai Vidusjūras reģionā. |
| --- | --- |

1.10.

EESK aicina īstenot mobilitātes un migrācijas pārvaldību saskaņā ar ES vispārējo pieeju, veicinot dalībvalstu solidaritāti. Partnerības ar EKP un citām valstīm ir svarīgi instrumenti, lai risinātu nozīmīgos uzdevumus, kādi ir šai politikai. ES būtu nekavējoties un koordinēti jārīkojas, lai rastu risinājumu humanitārajai situācijai Vidusjūras reģionā.

| 1.11. | EESK uzsver, ka no EKP partneru viedokļa svarīga iniciatīva joprojām ir vīzu režīma atvieglošana un liberalizācija. EESK atzinīgi vērtē sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Maroku un uzsāktās sarunas par nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Komiteja gaida sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar Tunisiju un Jordāniju. Vīzu režīma liberalizācija (ar Moldovu) un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumi (ar Ukrainu, Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju) būtu pilnībā jāīsteno un tiem vajadzētu kļūt par sekmīgiem piemēriem visām EKP valstīm. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzsver, ka no EKP partneru viedokļa svarīga iniciatīva joprojām ir vīzu režīma atvieglošana un liberalizācija. EESK atzinīgi vērtē sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Maroku un uzsāktās sarunas par nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Komiteja gaida sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar Tunisiju un Jordāniju. Vīzu režīma liberalizācija (ar Moldovu) un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumi (ar Ukrainu, Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju) būtu pilnībā jāīsteno un tiem vajadzētu kļūt par sekmīgiem piemēriem visām EKP valstīm.

| 1.12. | EESK ierosina palielināt pilsoniskās sabiedrības lomu trīs veidos: piešķirot pilnvaras pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā var plašāk atbalstīt stabilizācijas un demokratizācijas procesus; vairāk iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas kaimiņattiecību politikas pasākumos un saistībās; labāk izmantojot Eiropas pilsoniskās sabiedrības zināšanas un resursus pilsoniskās sabiedrības attīstībai EKP valstīs. |
| --- | --- |

1.12.

EESK ierosina palielināt pilsoniskās sabiedrības lomu trīs veidos: piešķirot pilnvaras pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā var plašāk atbalstīt stabilizācijas un demokratizācijas procesus; vairāk iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas kaimiņattiecību politikas pasākumos un saistībās; labāk izmantojot Eiropas pilsoniskās sabiedrības zināšanas un resursus pilsoniskās sabiedrības attīstībai EKP valstīs.

| 1.13. | EESK aicina, lai pilnībā tiktu atzīta prasība ievērot pamata cilvēktiesības un sociālās tiesības, jo īpaši biedrošanās brīvība un tiesības uz kolektīvām sarunām. Būtu jāveicina arī sociālais dialogs EKP austrumu un dienvidu dimensijās. EESK aicina, lai tiktu ievērota sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarība. |
| --- | --- |

1.13.

EESK aicina, lai pilnībā tiktu atzīta prasība ievērot pamata cilvēktiesības un sociālās tiesības, jo īpaši biedrošanās brīvība un tiesības uz kolektīvām sarunām. Būtu jāveicina arī sociālais dialogs EKP austrumu un dienvidu dimensijās. EESK aicina, lai tiktu ievērota sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarība.

| 1.14. | EESK uzsver, ka ir svarīgi rosināt kultūras (kā arī ekonomikas un politikas) iestādes dialogam un vienprātības veidošanai. EESK uzskata, ka stabilizācija un demokratizācija EKP valstīs ir atkarīga arī no kultūras un reliģijas modeļu, kuriem vajadzētu būt tolerantiem un iekļaujošiem, dzīvotspējas. |
| --- | --- |

1.14.

EESK uzsver, ka ir svarīgi rosināt kultūras (kā arī ekonomikas un politikas) iestādes dialogam un vienprātības veidošanai. EESK uzskata, ka stabilizācija un demokratizācija EKP valstīs ir atkarīga arī no kultūras un reliģijas modeļu, kuriem vajadzētu būt tolerantiem un iekļaujošiem, dzīvotspējas.

| 1.15. | EESK ierosina, lai ES nepārprotami apliecinātu EKP valstu iedzīvotājiem, ka šīs politikas mērķis ir cilvēki, viņu drošība un labklājība. Pilsoniskās sabiedrības līdzatbildībai būtu jākļūst par prioritāti visā ES. EKP pārskatīšanai jāveicina labāka informētība par Savienības interesēm un vērtībām gan ES, gan tās partnervalstīs. |
| --- | --- |

1.15.

EESK ierosina, lai ES nepārprotami apliecinātu EKP valstu iedzīvotājiem, ka šīs politikas mērķis ir cilvēki, viņu drošība un labklājība. Pilsoniskās sabiedrības līdzatbildībai būtu jākļūst par prioritāti visā ES. EKP pārskatīšanai jāveicina labāka informētība par Savienības interesēm un vērtībām gan ES, gan tās partnervalstīs.

2.   EKP uzdevumi

| 2.1. | Lai ES iedzīvotāji justos droši un labklājīgi, Eiropas Savienībai ir vajadzīgi uz sadarbību orientēti kaimiņi. EKP vērienīgais mērķis bija rosināt kaimiņvalstis īstenot politiskas un saimnieciskas reformas, lai saņemtu piekļuvi ES tirgiem, lielāku mobilitāti un finanšu atbalstu. Aizvien pieaugošās problēmas saistībā ar drošību un ģeopolitiskie satricinājumi ES kaimiņvalstīs vēl pārliecinošāk uzsvēra stabilas, demokrātiskas un labklājīgas kaimiņattiecību telpas nozīmi. |
| --- | --- |

2.1.

Lai ES iedzīvotāji justos droši un labklājīgi, Eiropas Savienībai ir vajadzīgi uz sadarbību orientēti kaimiņi. EKP vērienīgais mērķis bija rosināt kaimiņvalstis īstenot politiskas un saimnieciskas reformas, lai saņemtu piekļuvi ES tirgiem, lielāku mobilitāti un finanšu atbalstu. Aizvien pieaugošās problēmas saistībā ar drošību un ģeopolitiskie satricinājumi ES kaimiņvalstīs vēl pārliecinošāk uzsvēra stabilas, demokrātiskas un labklājīgas kaimiņattiecību telpas nozīmi.

| 2.2. | Krasās izmaiņas ES kaimiņvalstīs apdraud arī ES dalībvalstis. Austrumu partnerības īstenošana izraisīja agresīvu Krievijas politisko reakciju ne vien pret ES kaimiņvalstīm, bet arī pret ES dalībvalstīm, it īpaši Ziemeļeiropas, Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm. Vardarbīgie konflikti Sīrijā, Irākā un Lībijā ir izraisījuši humāno krīzi un terorisma draudus, kas var ietekmēt arī ES valstis. |
| --- | --- |

2.2.

Krasās izmaiņas ES kaimiņvalstīs apdraud arī ES dalībvalstis. Austrumu partnerības īstenošana izraisīja agresīvu Krievijas politisko reakciju ne vien pret ES kaimiņvalstīm, bet arī pret ES dalībvalstīm, it īpaši Ziemeļeiropas, Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm. Vardarbīgie konflikti Sīrijā, Irākā un Lībijā ir izraisījuši humāno krīzi un terorisma draudus, kas var ietekmēt arī ES valstis.

| 2.3. | ES ir jāatzīst sava nozīme un ietekme uz EKP valstīm un to kaimiņvalstīm, kas ir veicinājusi politiskos un sociālos nemierus un aktivizējusi dažu dalībnieku intereses ārpus EKP valstu robežām. Arābu pavasaris un tā sekas un Ukrainas krīze būtu jāuzskata par pierādījumu tam, ka ES var būtiski ietekmēt sociālos un politiskos procesus. ES ir sekmējusi cilvēku informētību un palielinājusi cerības, ko tie saista ar savām valdībām; ES vismaz daļēji sniegusi pilsoniskajai sabiedrībai iespējas ierosināt politiskos pasākumus. |
| --- | --- |

2.3.

ES ir jāatzīst sava nozīme un ietekme uz EKP valstīm un to kaimiņvalstīm, kas ir veicinājusi politiskos un sociālos nemierus un aktivizējusi dažu dalībnieku intereses ārpus EKP valstu robežām. Arābu pavasaris un tā sekas un Ukrainas krīze būtu jāuzskata par pierādījumu tam, ka ES var būtiski ietekmēt sociālos un politiskos procesus. ES ir sekmējusi cilvēku informētību un palielinājusi cerības, ko tie saista ar savām valdībām; ES vismaz daļēji sniegusi pilsoniskajai sabiedrībai iespējas ierosināt politiskos pasākumus.

| 2.4. | Vienlaikus EKP ir bijusi zināma vilšanās gan ES un EKP valstīm. Tādēļ vajadzīgas fundamentālas izmaiņas, lai pārskatītu Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās instrumentus, kam jābalstās uz tādiem principiem kā diferencēšana un elastīgums. EKP dienvidu un austrumu ģeogrāfiskais tvērums būtu jāsaglabā, bet jāizstrādā un jāpilnveido savstarpējo attiecību politika. EKP būtu jārosina visas kaimiņvalstis kļūt par reālām dialoga un sadarbības partnerēm. |
| --- | --- |

2.4.

Vienlaikus EKP ir bijusi zināma vilšanās gan ES un EKP valstīm. Tādēļ vajadzīgas fundamentālas izmaiņas, lai pārskatītu Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās instrumentus, kam jābalstās uz tādiem principiem kā diferencēšana un elastīgums. EKP dienvidu un austrumu ģeogrāfiskais tvērums būtu jāsaglabā, bet jāizstrādā un jāpilnveido savstarpējo attiecību politika. EKP būtu jārosina visas kaimiņvalstis kļūt par reālām dialoga un sadarbības partnerēm.

3.   Jaunās EKP galvenie pīlāri

3.1.   
  Ekonomika un labklājība

| 3.1.1. | EESK norāda, ka ES un EKP valstu savstarpējo attiecību uzlabošana būs atkarīga no četriem faktoriem, proti, stabilitātes, pārredzamības, brīvā tirgus noteikumiem un ilgtermiņa stratēģijas. Pārskatītajā Eiropas kaimiņattiecību politikā galvenā uzmanība būtu jāpievērš tādu apstākļu radīšanai, kas sekmē ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību EKP valstīs. Labāka nodarbinātība un atvērta ekonomika sniedz augstu pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā, tādējādi nodrošinot pamatu stabilitātei, drošībai un arī demokrātijai. ES būtu vairāk jākoncentrējas uz labāk finansētiem instrumentiem, kas nodrošina atbalstu ekonomikas korekcijai, kura būs vajadzīga, lai paaugstinātu konkurētspēju, iniciatīvām ilgtspējīgiem ieguldījumiem uzņēmējdarbībā un ekonomiskas ražošanas pielāgojumiem nolūkā radīt augstas kvalitātes nodarbinātību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu, sieviešu un atstumto grupu līdzdalībai ekonomikā. Ekonomikas izaugsmei un nodarbinātības iniciatīvām jāsaņem atbilstošs finansējums, kā arī īpaši pielāgotas programmas. Minēto programmu īstenošanā varētu pamatoties uz Sociālās kohēzijas programmas iniciatīvas paraugpraksi saistībā ar Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu (1). |
| --- | --- |

3.1.1.

EESK norāda, ka ES un EKP valstu savstarpējo attiecību uzlabošana būs atkarīga no četriem faktoriem, proti, stabilitātes, pārredzamības, brīvā tirgus noteikumiem un ilgtermiņa stratēģijas. Pārskatītajā Eiropas kaimiņattiecību politikā galvenā uzmanība būtu jāpievērš tādu apstākļu radīšanai, kas sekmē ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību EKP valstīs. Labāka nodarbinātība un atvērta ekonomika sniedz augstu pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā, tādējādi nodrošinot pamatu stabilitātei, drošībai un arī demokrātijai. ES būtu vairāk jākoncentrējas uz labāk finansētiem instrumentiem, kas nodrošina atbalstu ekonomikas korekcijai, kura būs vajadzīga, lai paaugstinātu konkurētspēju, iniciatīvām ilgtspējīgiem ieguldījumiem uzņēmējdarbībā un ekonomiskas ražošanas pielāgojumiem nolūkā radīt augstas kvalitātes nodarbinātību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu, sieviešu un atstumto grupu līdzdalībai ekonomikā. Ekonomikas izaugsmei un nodarbinātības iniciatīvām jāsaņem atbilstošs finansējums, kā arī īpaši pielāgotas programmas. Minēto programmu īstenošanā varētu pamatoties uz Sociālās kohēzijas programmas iniciatīvas paraugpraksi saistībā ar Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu (1).

| 3.1.2. | Labākais ilgtermiņa ieguldījums ekonomikas izaugsmē un stabilā drošībā ir izglītība un profesionālā apmācība. ES būtu jāapsver iespējas paplašināt Erasmus + programmas, lai EKP valstis varētu palielināt savu līdzdalību. Šīs programmas ir labākais veids ES akadēmisko un profesionālo prasmju apmaiņai ar progresīvākajiem EKP partneriem. EESK atzinīgi vērtē Erasmus + pirmo starptautisko izziņošanu, kas tika uzsākta 2014. gada oktobrī, un mudina ES papildus finansējuma palielināšanai citiem izglītības un profesionālās apmācības instrumentiem paplašināt EKP valstu līdzdalības iespējas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Labākais ilgtermiņa ieguldījums ekonomikas izaugsmē un stabilā drošībā ir izglītība un profesionālā apmācība. ES būtu jāapsver iespējas paplašināt Erasmus + programmas, lai EKP valstis varētu palielināt savu līdzdalību. Šīs programmas ir labākais veids ES akadēmisko un profesionālo prasmju apmaiņai ar progresīvākajiem EKP partneriem. EESK atzinīgi vērtē Erasmus + pirmo starptautisko izziņošanu, kas tika uzsākta 2014. gada oktobrī, un mudina ES papildus finansējuma palielināšanai citiem izglītības un profesionālās apmācības instrumentiem paplašināt EKP valstu līdzdalības iespējas.

| 3.1.3. | ES būtu jācenšas izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp ES un visām EKP valstīm. To var uzskatīt par svarīgu instrumentu, lai veicinātu ilgtspējīgu saimniecisko un sociālo labklājību. ES būtu aktīvāk jācenšas integrēt EKP partnerus ES vienotajā tirgū, jo īpaši izveidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), tiklīdz ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi. EKP valstis, kuras par prioritāti izvirza turpmāku integrāciju, var veltīt galveno uzmanību asociācijas nolīgumu un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanas procesam, savukārt pārējās EKP valstis varētu iesaistīties alternatīvās sadarbības platformās (piemēram, Eiropas Enerģētikas savienībā u. c.). Tomēr AA/DCFTA nebūtu uzskatāmi par pašmērķi vai vienīgo pieejamo virzību. To vērtība būtu jāizvērtē, ņemot vērā to pozitīvo ietekmi uz ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, inovāciju, nodarbinātības stabilitāti un pastiprinātām fiskālajām spējām EKP valstīs. |
| --- | --- |

3.1.3.

ES būtu jācenšas izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp ES un visām EKP valstīm. To var uzskatīt par svarīgu instrumentu, lai veicinātu ilgtspējīgu saimniecisko un sociālo labklājību. ES būtu aktīvāk jācenšas integrēt EKP partnerus ES vienotajā tirgū, jo īpaši izveidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), tiklīdz ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi. EKP valstis, kuras par prioritāti izvirza turpmāku integrāciju, var veltīt galveno uzmanību asociācijas nolīgumu un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanas procesam, savukārt pārējās EKP valstis varētu iesaistīties alternatīvās sadarbības platformās (piemēram, Eiropas Enerģētikas savienībā u. c.). Tomēr AA/DCFTA nebūtu uzskatāmi par pašmērķi vai vienīgo pieejamo virzību. To vērtība būtu jāizvērtē, ņemot vērā to pozitīvo ietekmi uz ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, inovāciju, nodarbinātības stabilitāti un pastiprinātām fiskālajām spējām EKP valstīs.

| 3.1.4. | EESK atzinīgi vērtē ES DCFTA mehānismu MVU, kas ir paredzēts, lai atbalstītu Gruzijas, Moldovas un Ukrainas MVU, palīdzot tiem izmantot jaunās tirdzniecības iespējas, kuras izriet no padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un sasniegt augstākus kvalitātes standartus, kas atbilst ES labākajai praksei. Austrumu partnerības 3. Uzņēmējdarbības forumā (Rīgā, 2015. gada 21. maijā) tika uzsvērts: lai gūtu labumu no AA/DCFTA, būtu jāparedz papildu instrumenti, lai palīdzētu uzņēmumiem izmantot un piemērot augstākus standartus. Forumā tika ir arī ierosināts, ka reģionā būtu vairāk jāpopularizē uzņēmējdarbība un tirdzniecība. |
| --- | --- |

3.1.4.

EESK atzinīgi vērtē ES DCFTA mehānismu MVU, kas ir paredzēts, lai atbalstītu Gruzijas, Moldovas un Ukrainas MVU, palīdzot tiem izmantot jaunās tirdzniecības iespējas, kuras izriet no padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un sasniegt augstākus kvalitātes standartus, kas atbilst ES labākajai praksei. Austrumu partnerības 3. Uzņēmējdarbības forumā (Rīgā, 2015. gada 21. maijā) tika uzsvērts: lai gūtu labumu no AA/DCFTA, būtu jāparedz papildu instrumenti, lai palīdzētu uzņēmumiem izmantot un piemērot augstākus standartus. Forumā tika ir arī ierosināts, ka reģionā būtu vairāk jāpopularizē uzņēmējdarbība un tirdzniecība.

| 3.1.5. | Jaunajā EKP atbalsts valsts pārvaldes reformai, tiesiskumam, drošībai, tiesiskajam regulējumam un tiesību aktu efektīvai īstenošanai būtu jāpadara par vienu no tās visredzamākajām darbībām. Tādas pozitīvas tendences kā ieguldījumu palielināšanu EKP valstīs un ES un EKP uzņēmumu sadarbības veicināšanu var radīt, vienīgi gūstot ievērojamus panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību ES kaimiņvalstīs. Korupcija ir plaši izplatīta visās ES kaimiņvalstīs. Neraugoties uz pūlēm to ierobežot, korupcija saglabājas un iespiežas visos sabiedriskās un privātās dzīves slāņos. Tāpēc ES finansējuma programmu ietvaros vajadzētu pilnveidot nosacījumus attiecībā uz uzticamiem pasākumiem korupcijas apkarošanai un izstrādāt stingru mehānismu to īstenošanas uzraudzībai. Vienlīdz liela uzmanība būtu jāpievērš tam, lai palielinātu sociālo, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu efektivitāti, rentabilitāti un pieejamību EKP valstīs, jo tie būtiski ietekmē šajās valstīs dzīvojošo cilvēku dzīves kvalitāti un drošību. |
| --- | --- |

3.1.5.

Jaunajā EKP atbalsts valsts pārvaldes reformai, tiesiskumam, drošībai, tiesiskajam regulējumam un tiesību aktu efektīvai īstenošanai būtu jāpadara par vienu no tās visredzamākajām darbībām. Tādas pozitīvas tendences kā ieguldījumu palielināšanu EKP valstīs un ES un EKP uzņēmumu sadarbības veicināšanu var radīt, vienīgi gūstot ievērojamus panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību ES kaimiņvalstīs. Korupcija ir plaši izplatīta visās ES kaimiņvalstīs. Neraugoties uz pūlēm to ierobežot, korupcija saglabājas un iespiežas visos sabiedriskās un privātās dzīves slāņos. Tāpēc ES finansējuma programmu ietvaros vajadzētu pilnveidot nosacījumus attiecībā uz uzticamiem pasākumiem korupcijas apkarošanai un izstrādāt stingru mehānismu to īstenošanas uzraudzībai. Vienlīdz liela uzmanība būtu jāpievērš tam, lai palielinātu sociālo, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu efektivitāti, rentabilitāti un pieejamību EKP valstīs, jo tie būtiski ietekmē šajās valstīs dzīvojošo cilvēku dzīves kvalitāti un drošību.

3.2.   
  Stabilitāte un drošība

| 3.2.1. | Stabilitātei un cilvēka drošībai vajadzētu kļūt par EKP svarīgāko mērķi. EESK uzskata, ka drošas un labvēlīgas kaimiņattiecības varēs izveidot tikai tad, ja ievērojami palielināsies cilvēku drošība reģionā. Pārvaldības kvalitāte un cilvēktiesību ievērošana, noziedzības un fiziska apdraudējuma neesamība, iekļaujoša ekonomikas attīstība un sociālā un vides aizsardzība ir faktori, kas nosaka reģiona stabilitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā. Nestabilitātei ES kaimiņvalstīs un ticamības trūkumam, ar ko saskaras EKP modelis un tā instrumenti, nebūtu jāsamazina mērķu vērienīgums vai jāveicina atteikšanās no saistībām, kuras ES uzņēmusies. Stabilizācijas un konfliktu novēršanas programmas un instrumenti būtu jānosaka par jaunās EKP galvenajām prioritātēm. |
| --- | --- |

3.2.1.

Stabilitātei un cilvēka drošībai vajadzētu kļūt par EKP svarīgāko mērķi. EESK uzskata, ka drošas un labvēlīgas kaimiņattiecības varēs izveidot tikai tad, ja ievērojami palielināsies cilvēku drošība reģionā. Pārvaldības kvalitāte un cilvēktiesību ievērošana, noziedzības un fiziska apdraudējuma neesamība, iekļaujoša ekonomikas attīstība un sociālā un vides aizsardzība ir faktori, kas nosaka reģiona stabilitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā. Nestabilitātei ES kaimiņvalstīs un ticamības trūkumam, ar ko saskaras EKP modelis un tā instrumenti, nebūtu jāsamazina mērķu vērienīgums vai jāveicina atteikšanās no saistībām, kuras ES uzņēmusies. Stabilizācijas un konfliktu novēršanas programmas un instrumenti būtu jānosaka par jaunās EKP galvenajām prioritātēm.

| 3.2.2. | ES vajadzētu ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, NATO un ANO, lai aizsargātu visu EKP valstu suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti. Kā konfrontācijas novēršanas instruments, kā arī, lai radītu savstarpēji izdevīgas attiecības, kas veicina ekonomikas attīstību un dzīves līmeņa paaugstināšanos, jāuzlabo diplomātija un komunikācija ārpus EKP telpas (īpaši ar pilsonisko sabiedrību). |
| --- | --- |

3.2.2.

ES vajadzētu ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, NATO un ANO, lai aizsargātu visu EKP valstu suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti. Kā konfrontācijas novēršanas instruments, kā arī, lai radītu savstarpēji izdevīgas attiecības, kas veicina ekonomikas attīstību un dzīves līmeņa paaugstināšanos, jāuzlabo diplomātija un komunikācija ārpus EKP telpas (īpaši ar pilsonisko sabiedrību).

| 3.2.3. | Eiropas kaimiņattiecību politikai ir būtiska nozīme radikalizācijas novēršanā un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā. Papildus nepieciešamiem un proporcionāliem pasākumiem, kas jāveic, lai cīnītos pret terorismu, ES ir jāizmanto pašreizējās EKP instrumenti, lai pievērstos EKP izplatīšanās strukturālajiem faktoriem. Līdz ar pasākumiem pārvaldības uzlabošanai ir vajadzīgi ieguldījumi izglītībā un saimnieciskās iespējās (2). |
| --- | --- |

3.2.3.

Eiropas kaimiņattiecību politikai ir būtiska nozīme radikalizācijas novēršanā un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā. Papildus nepieciešamiem un proporcionāliem pasākumiem, kas jāveic, lai cīnītos pret terorismu, ES ir jāizmanto pašreizējās EKP instrumenti, lai pievērstos EKP izplatīšanās strukturālajiem faktoriem. Līdz ar pasākumiem pārvaldības uzlabošanai ir vajadzīgi ieguldījumi izglītībā un saimnieciskās iespējās (2).

| 3.2.4. | Jaunajā EKP būtu jāpievēršas “stingrās” un “maigās” varas saskaņošanai. EKP nav nodalāma no kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP). Pašreizējai EKP pārskatīšanai jābūt cieši saistītai ar pārskatīto ES drošības stratēģiju. |
| --- | --- |

3.2.4.

Jaunajā EKP būtu jāpievēršas “stingrās” un “maigās” varas saskaņošanai. EKP nav nodalāma no kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP). Pašreizējai EKP pārskatīšanai jābūt cieši saistītai ar pārskatīto ES drošības stratēģiju.

| 3.2.5. | Ārkārtīgi svarīgs ir jautājums par “kaimiņu kaimiņiem”. Neviens nevar uzspiest savu gribu neatkarīgām valstīm, ne arī diktēt ES un kaimiņvalstu rīcības programmu un mērķus. EESK uzsver, ka Krievijai lielāks ieguvums būtu iesaistīties centienos izveidot stabilas, demokrātiskas un saimnieciski attīstītas valstis, nevis vērsties pret EKP valstīm, kas īsteno turpmāku integrāciju ES. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ārkārtīgi svarīgs ir jautājums par “kaimiņu kaimiņiem”. Neviens nevar uzspiest savu gribu neatkarīgām valstīm, ne arī diktēt ES un kaimiņvalstu rīcības programmu un mērķus. EESK uzsver, ka Krievijai lielāks ieguvums būtu iesaistīties centienos izveidot stabilas, demokrātiskas un saimnieciski attīstītas valstis, nevis vērsties pret EKP valstīm, kas īsteno turpmāku integrāciju ES.

| 3.3. | Mobilitāte un migrācija |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | No EKP partneru viedokļa svarīga iniciatīva joprojām ir vīzu režīma atvieglošana. EESK atzinīgi vērtē sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Maroku (uzsāktas 2015. gada janvārī) un uzsāktās sarunas par nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Komiteja gaida sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar Tunisiju un Jordāniju. Vīzu režīma liberalizācija (ar Moldovu) un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumi (ar Ukrainu, Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju) būtu pilnībā jāīsteno un tiem vajadzētu kļūt par sekmīgiem piemēriem visām EKP valstīm. EESK uzskata, ka vīzu liberalizācijas nolīgumi ar Ukrainu un Gruziju ir spēcīgs instruments, kas mudina minētās valstis uz ātrāku integrēšanos ES. Tomēr to īstenošana būtu jāpapildina ar plašāku starptautisku atbalstu, lai nodrošinātu teritoriālo integritāti un valstu robežu kontroli. |
| --- | --- |

3.3.1.

No EKP partneru viedokļa svarīga iniciatīva joprojām ir vīzu režīma atvieglošana. EESK atzinīgi vērtē sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Maroku (uzsāktas 2015. gada janvārī) un uzsāktās sarunas par nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Komiteja gaida sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar Tunisiju un Jordāniju. Vīzu režīma liberalizācija (ar Moldovu) un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumi (ar Ukrainu, Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju) būtu pilnībā jāīsteno un tiem vajadzētu kļūt par sekmīgiem piemēriem visām EKP valstīm. EESK uzskata, ka vīzu liberalizācijas nolīgumi ar Ukrainu un Gruziju ir spēcīgs instruments, kas mudina minētās valstis uz ātrāku integrēšanos ES. Tomēr to īstenošana būtu jāpapildina ar plašāku starptautisku atbalstu, lai nodrošinātu teritoriālo integritāti un valstu robežu kontroli.

| 3.3.2. | ES kaimiņattiecību politika būtu jāīsteno saskaņā ar vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei. Ir svarīgi, lai ES veicinātu imigrāciju nodarbinātības vai izglītības nolūkā, izmantojot likumīgas, elastīgas un pārredzamas procedūras (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

ES kaimiņattiecību politika būtu jāīsteno saskaņā ar vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei. Ir svarīgi, lai ES veicinātu imigrāciju nodarbinātības vai izglītības nolūkā, izmantojot likumīgas, elastīgas un pārredzamas procedūras (3).

| 3.3.3. | Reaģējot uz jaunākajiem notikumiem, kas izraisīja migrantu pieplūdumu no Ziemeļāfrikas – plūsmas, kuru rezultātā traģiski gāja bojā ļoti daudz cilvēku, – ES būtu nekavējoties jārīkojas, lai aizsargātu to cilvēku dzīvības, kuri grasās nokļūt ES teritorijā. ES vajadzētu nopietnāk un plašākā mērogā sadarboties ar tām valstīm, kuras ir iesaistītas minētajās migrācijas plūsmās, proti, izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm. |
| --- | --- |

3.3.3.

Reaģējot uz jaunākajiem notikumiem, kas izraisīja migrantu pieplūdumu no Ziemeļāfrikas – plūsmas, kuru rezultātā traģiski gāja bojā ļoti daudz cilvēku, – ES būtu nekavējoties jārīkojas, lai aizsargātu to cilvēku dzīvības, kuri grasās nokļūt ES teritorijā. ES vajadzētu nopietnāk un plašākā mērogā sadarboties ar tām valstīm, kuras ir iesaistītas minētajās migrācijas plūsmās, proti, izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm.

| 3.3.4. | ES būtu jāslēdz nolīgumi ar trešām valstīm, īpaši kaimiņvalstīm, imigrantu izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm, ņemot vērā konkrēto situāciju katrā valstī. Prioritātes, kas noteiktas šādās mobilitātes partnerattiecībās, ietver faktorus, kas saistīti ar ekonomisko migrāciju un mobilitāti. Lielāka prioritāte būtu jāpiešķir likumīgās migrācijas organizēšanai un vīzu izsniegšanas politikai, kvalifikācijas atzīšanai, mācību mobilitātei, sociālā nodrošinājuma tiesībām, kā arī migrācijas un mobilitātes ieguldījumam attīstībā (4). Par prioritāti jānosaka Frontex reforma, lai Frontex kļūtu par Eiropas robežapsardzes dienestu, kas atbalsta dalībvalstis, un ir jāizstrādā efektīvāka un standartizēta pārskatatbildības sistēma par Frontex darbību (5). |
| --- | --- |

3.3.4.

ES būtu jāslēdz nolīgumi ar trešām valstīm, īpaši kaimiņvalstīm, imigrantu izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm, ņemot vērā konkrēto situāciju katrā valstī. Prioritātes, kas noteiktas šādās mobilitātes partnerattiecībās, ietver faktorus, kas saistīti ar ekonomisko migrāciju un mobilitāti. Lielāka prioritāte būtu jāpiešķir likumīgās migrācijas organizēšanai un vīzu izsniegšanas politikai, kvalifikācijas atzīšanai, mācību mobilitātei, sociālā nodrošinājuma tiesībām, kā arī migrācijas un mobilitātes ieguldījumam attīstībā (4). Par prioritāti jānosaka Frontex reforma, lai Frontex kļūtu par Eiropas robežapsardzes dienestu, kas atbalsta dalībvalstis, un ir jāizstrādā efektīvāka un standartizēta pārskatatbildības sistēma par Frontex darbību (5).

| 3.4. | Diferencēšana |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EKP būtu jāpārstrādā tā, lai tajā elastīgāk piemērotu diferencēšanas principu gan ģeogrāfiskajā ziņā, gan – reģionos – ņemot vērā EKP valstu centienus, pilsoņu brīvības un cilvēktiesības, institucionālās spējas un drošības vajadzības. Atbalstot diferencēšanas principu, visām partnervalstīm būtu jāapņemas ievērot pamattiesības un tiesiskumu. Demokrātiskās vērtības un cilvēktiesību ievērošana jāakceptē visās valstīs vienādi, jo dubultstandartu piemērošana kādā no tām demoralizētu pārējās EKP valstis. |
| --- | --- |

3.4.1.

EKP būtu jāpārstrādā tā, lai tajā elastīgāk piemērotu diferencēšanas principu gan ģeogrāfiskajā ziņā, gan – reģionos – ņemot vērā EKP valstu centienus, pilsoņu brīvības un cilvēktiesības, institucionālās spējas un drošības vajadzības. Atbalstot diferencēšanas principu, visām partnervalstīm būtu jāapņemas ievērot pamattiesības un tiesiskumu. Demokrātiskās vērtības un cilvēktiesību ievērošana jāakceptē visās valstīs vienādi, jo dubultstandartu piemērošana kādā no tām demoralizētu pārējās EKP valstis.

| 3.4.2. | ES arvien ir ieinteresēta un apņēmusies ievērot nosacītības principu. EESK ir uzsvērusi diferencēšanas un nosacītības principus attiecībās ar partnervalstīm (6). Vienlaikus komiteja ir paudusi vēlmi nodrošināt, ka pieeja “mazāks atbalsts par mazākiem sasniegumiem” nemazina valsts iespējas īstenot reformas sev vēlamā ātrumā un atbilstīgi tās spējai apgūt līdzekļus. Ja valstu valdības EKP valstīs atturētos no ciešākas saistības ar EKP instrumentiem, ES “maigā vara” būtu jānovirza uz pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

3.4.2.

ES arvien ir ieinteresēta un apņēmusies ievērot nosacītības principu. EESK ir uzsvērusi diferencēšanas un nosacītības principus attiecībās ar partnervalstīm (6). Vienlaikus komiteja ir paudusi vēlmi nodrošināt, ka pieeja “mazāks atbalsts par mazākiem sasniegumiem” nemazina valsts iespējas īstenot reformas sev vēlamā ātrumā un atbilstīgi tās spējai apgūt līdzekļus. Ja valstu valdības EKP valstīs atturētos no ciešākas saistības ar EKP instrumentiem, ES “maigā vara” būtu jānovirza uz pilsonisko sabiedrību.

| 3.4.3. | EKP un paplašināšanās politika ir divas nesaistītas jomas; Eiropas valstis tomēr var lūgt, lai tās uzņem par Savienības locekli, ja tās izpilda Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. pantā noteiktos uzņemšanas nosacījumus un kritērijus. Ja EKP iedvesmo kādu Eiropas valsti izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, mums būtu atzinīgi jāvērtē šāds ar pieeju “vairāk par vairāk” gūts rezultāts. |
| --- | --- |

3.4.3.

EKP un paplašināšanās politika ir divas nesaistītas jomas; Eiropas valstis tomēr var lūgt, lai tās uzņem par Savienības locekli, ja tās izpilda Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. pantā noteiktos uzņemšanas nosacījumus un kritērijus. Ja EKP iedvesmo kādu Eiropas valsti izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, mums būtu atzinīgi jāvērtē šāds ar pieeju “vairāk par vairāk” gūts rezultāts.

4.   Galvenā uzmanība – pilsoniskajai sabiedrībai un komunikācijai

4.1.   
  Pilsoniskā sabiedrība

| 4.1.1. | Būtu no jauna jāizvērtē un jāpalielina pilsoniskās sabiedrības loma EKP izstrādē. Komiteja ir atzinusi, ka pilsoniskās sabiedrības darbība, stāvoklis cilvēktiesību jomā, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības un reliģiskās pārliecības brīvības aizsardzība ir būtiskie faktori, lai novērtētu kādas valsts pārvaldību (7). Pilsoniskās sabiedrības līdzatbildībai būtu jākļūst par prioritāti visā ES. Būtu jāpastiprina un jāpaplašina tādi sadarbības instrumenti kā Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības forums. |
| --- | --- |

4.1.1.

Būtu no jauna jāizvērtē un jāpalielina pilsoniskās sabiedrības loma EKP izstrādē. Komiteja ir atzinusi, ka pilsoniskās sabiedrības darbība, stāvoklis cilvēktiesību jomā, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības un reliģiskās pārliecības brīvības aizsardzība ir būtiskie faktori, lai novērtētu kādas valsts pārvaldību (7). Pilsoniskās sabiedrības līdzatbildībai būtu jākļūst par prioritāti visā ES. Būtu jāpastiprina un jāpaplašina tādi sadarbības instrumenti kā Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības forums.

| 4.1.2. | Reforma būtu jāveic trīs galvenajos virzienos, proti, piešķirot pilnvaras pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā var plašāk atbalstīt stabilizācijas un demokratizācijas procesus; vairāk iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas kaimiņattiecību politikas pasākumos un saistībās; labāk izmantojot Eiropas pilsoniskās sabiedrības zināšanas un resursus pilsoniskās sabiedrības attīstībai EKP valstīs. |
| --- | --- |

4.1.2.

Reforma būtu jāveic trīs galvenajos virzienos, proti, piešķirot pilnvaras pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā var plašāk atbalstīt stabilizācijas un demokratizācijas procesus; vairāk iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas kaimiņattiecību politikas pasākumos un saistībās; labāk izmantojot Eiropas pilsoniskās sabiedrības zināšanas un resursus pilsoniskās sabiedrības attīstībai EKP valstīs.

| 4.1.3. | Kā to apliecinājusi pāreja uz demokrātiju Centrāleiropā un Austrumeiropā, pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā loma stabilitātes veidošanas un demokratizācijas procesā. EKP, izmantojot savus instrumentus, vajadzētu piešķirt ievērojamus resursus, lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības organizatoriskās spējas un iekļautu to pārvaldības procesos (8). Tādēļ būtisks aspekts ir sociālā dialoga atbalstīšana un institucionalizēta sabiedriskā apspriešana kā līdzekļi vienprātības un demokrātiskā progresa panākšanai (9). |
| --- | --- |

4.1.3.

Kā to apliecinājusi pāreja uz demokrātiju Centrāleiropā un Austrumeiropā, pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā loma stabilitātes veidošanas un demokratizācijas procesā. EKP, izmantojot savus instrumentus, vajadzētu piešķirt ievērojamus resursus, lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības organizatoriskās spējas un iekļautu to pārvaldības procesos (8). Tādēļ būtisks aspekts ir sociālā dialoga atbalstīšana un institucionalizēta sabiedriskā apspriešana kā līdzekļi vienprātības un demokrātiskā progresa panākšanai (9).

| 4.1.4. | ES divpusējos nolīgumos būtu jāiekļauj klauzulas par demokrātisko brīvību un individuālo tiesību aizsardzību, bet –būtiski – attiecībā uz to īstenošanu EESK aicina valsts pārvaldes novērtēšanas kritērijos iekļaut arī kritērijus attiecībā uz attieksmi pret pilsonisko sabiedrību (tiesiskais regulējums, spēju veidošana, dialogs u. c.), cilvēktiesību, kā arī ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu (10). |
| --- | --- |

4.1.4.

ES divpusējos nolīgumos būtu jāiekļauj klauzulas par demokrātisko brīvību un individuālo tiesību aizsardzību, bet –būtiski – attiecībā uz to īstenošanu EESK aicina valsts pārvaldes novērtēšanas kritērijos iekļaut arī kritērijus attiecībā uz attieksmi pret pilsonisko sabiedrību (tiesiskais regulējums, spēju veidošana, dialogs u. c.), cilvēktiesību, kā arī ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu (10).

| 4.1.5. | EESK aicina ciešāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību nolīgumu starp ES un EKP valstīm sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā (11). EKP progresa ziņojumā būtu jāatspoguļo ne tikai oficiālie valdības dati un nostājas, bet jāņem vērā arī valstisko un nevalstisko procesa dalībnieku ieguldījums. EESK uzskata, ka ES un partnervalstu pilsoniskā sabiedrība pirms sarunu sākšanas būtu jāiesaista ilgtspējas ietekmes novērtējuma izstrādē un ka pilsoniskās sabiedrības mehānismi būtu jāiekļauj nākamajos padziļinātajos un visaptverošajos brīvās tirdzniecības nolīgumos (12). |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK aicina ciešāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību nolīgumu starp ES un EKP valstīm sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā (11). EKP progresa ziņojumā būtu jāatspoguļo ne tikai oficiālie valdības dati un nostājas, bet jāņem vērā arī valstisko un nevalstisko procesa dalībnieku ieguldījums. EESK uzskata, ka ES un partnervalstu pilsoniskā sabiedrība pirms sarunu sākšanas būtu jāiesaista ilgtspējas ietekmes novērtējuma izstrādē un ka pilsoniskās sabiedrības mehānismi būtu jāiekļauj nākamajos padziļinātajos un visaptverošajos brīvās tirdzniecības nolīgumos (12).

| 4.1.6. | EKP instrumentiem vajadzētu būt viegli pieejamiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām dalībvalstīs un EKP valstīs. Tiem būtu jāveicina dialogs, līdzdalība un ideju apmaiņa. EESK uzsver, ka sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska nozīme pieredzes un zināšanu apmaiņā, informācijas izplatīšanā, kritēriju noteikšanā, zinātības nodošanā un administratīvo resursu pārvaldībā (13). |
| --- | --- |

4.1.6.

EKP instrumentiem vajadzētu būt viegli pieejamiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām dalībvalstīs un EKP valstīs. Tiem būtu jāveicina dialogs, līdzdalība un ideju apmaiņa. EESK uzsver, ka sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska nozīme pieredzes un zināšanu apmaiņā, informācijas izplatīšanā, kritēriju noteikšanā, zinātības nodošanā un administratīvo resursu pārvaldībā (13).

4.2.   
  Sociālais dialogs

| 4.2.1. | EESK pastāvīgi ir uzsvērusi sociālā dialoga nozīmīgumu ekonomikas attīstības un demokratizācijas sekmēšanā. Komiteja ir vērsusi uzmanību arī uz EKP vispārējiem panākumiem (14). Sociālais dialogs būtu jāveicina gan EKP austrumu, gan dienvidu dimensijā. EESK aicina respektēt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarību. Tā ir viena no cilvēktiesībām un sociālajām pamattiesībām, ko noteikušas starptautiskās un Eiropas organizācijas (15). |
| --- | --- |

4.2.1.

EESK pastāvīgi ir uzsvērusi sociālā dialoga nozīmīgumu ekonomikas attīstības un demokratizācijas sekmēšanā. Komiteja ir vērsusi uzmanību arī uz EKP vispārējiem panākumiem (14). Sociālais dialogs būtu jāveicina gan EKP austrumu, gan dienvidu dimensijā. EESK aicina respektēt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarību. Tā ir viena no cilvēktiesībām un sociālajām pamattiesībām, ko noteikušas starptautiskās un Eiropas organizācijas (15).

| 4.2.2. | EESK aicina pilnībā atzīt minēto pamattiesību, īpaši biedrošanās brīvības un tiesību uz kolektīvām sarunām, ievērošanu. Komiteja rosina attiecīgās valstis īstenot centienus, kas vajadzīgi, lai virzītos uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Eiropas Sociālajā hartā (Eiropas Padome) un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) dokumentos noteikto Eiropas un starptautisko normu integrēšanu un sociālā tiesiskuma ieviešanu. Atbilstība minētajām normām ir jānosaka par vienu no oficiālajiem kritērijiem, kurus izmanto asociācijas līgumu izstrādē un novērtēšanā (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

EESK aicina pilnībā atzīt minēto pamattiesību, īpaši biedrošanās brīvības un tiesību uz kolektīvām sarunām, ievērošanu. Komiteja rosina attiecīgās valstis īstenot centienus, kas vajadzīgi, lai virzītos uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Eiropas Sociālajā hartā (Eiropas Padome) un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) dokumentos noteikto Eiropas un starptautisko normu integrēšanu un sociālā tiesiskuma ieviešanu. Atbilstība minētajām normām ir jānosaka par vienu no oficiālajiem kritērijiem, kurus izmanto asociācijas līgumu izstrādē un novērtēšanā (16).

| 4.2.3. | Lai gan visās Eiropas kaimiņvalstīs ir darba devēju un darba ņēmēju organizācijas, sociālais dialogs, kuram ir liela nozīme ilgtspējīgas izaugsmes un sociālā miera nodrošināšanā sabiedrībā, šajās valstīs noris salīdzinoši vāji. Būtu jāizstrādā sistemātiska programma, lai veicinātu tādu labākās prakses piemēru apmaiņu, kas izriet no pieredzes sociālās un nodarbinātības politikas jomās ES un partnervalstīs. |
| --- | --- |

4.2.3.

Lai gan visās Eiropas kaimiņvalstīs ir darba devēju un darba ņēmēju organizācijas, sociālais dialogs, kuram ir liela nozīme ilgtspējīgas izaugsmes un sociālā miera nodrošināšanā sabiedrībā, šajās valstīs noris salīdzinoši vāji. Būtu jāizstrādā sistemātiska programma, lai veicinātu tādu labākās prakses piemēru apmaiņu, kas izriet no pieredzes sociālās un nodarbinātības politikas jomās ES un partnervalstīs.

4.3.   
  Kultūras dialogs

| 4.3.1. | EKP būtu jāveicina lielāka izpratne – gan starp EKP valstīm, gan starp ES un EKP valstīm – par citu valstu tradīcijām, starpreliģiju dialogu un kultūras daudzveidību. Stabilitātes radīšana un demokratizācija EKP valstīs ilgtermiņā ir atkarīga arī no kultūras un reliģijas modeļu dzīvotspējas, no tā, cik tie ir toleranti un iekļaujoši. |
| --- | --- |

4.3.1.

EKP būtu jāveicina lielāka izpratne – gan starp EKP valstīm, gan starp ES un EKP valstīm – par citu valstu tradīcijām, starpreliģiju dialogu un kultūras daudzveidību. Stabilitātes radīšana un demokratizācija EKP valstīs ilgtermiņā ir atkarīga arī no kultūras un reliģijas modeļu dzīvotspējas, no tā, cik tie ir toleranti un iekļaujoši.

| 4.3.2. | Svarīgi ir rosināt kultūras, kā arī ekonomisko un politisko dialogu un vienprātības veidošanu. Tam vajadzētu nozīmēt efektīvu un būtisku finansiālu atbalstu un atbalstu tīklu veidošanā starpkultūru dialogam, neatkarīgu kultūras produkciju un publiskas debates. Tam vajadzētu pastiprināt EKP valstu neatkarīgu intelektuāļu, mākslinieku un aktīvistu ietekmi un atpazīstamību, kā arī sekmēt viņu produktīvu sadarbību ar vietējo un Eiropas mērķauditoriju. |
| --- | --- |

4.3.2.

Svarīgi ir rosināt kultūras, kā arī ekonomisko un politisko dialogu un vienprātības veidošanu. Tam vajadzētu nozīmēt efektīvu un būtisku finansiālu atbalstu un atbalstu tīklu veidošanā starpkultūru dialogam, neatkarīgu kultūras produkciju un publiskas debates. Tam vajadzētu pastiprināt EKP valstu neatkarīgu intelektuāļu, mākslinieku un aktīvistu ietekmi un atpazīstamību, kā arī sekmēt viņu produktīvu sadarbību ar vietējo un Eiropas mērķauditoriju.

4.4.   
  Atpazīstamība un saziņa

| 4.4.1. | EKP pārskatīšanai jābūt stimulam uzlabot informētību par Savienības interesēm un vērtībām gan ES, gan tās partnervalstīs. Tas ir īpaši svarīgi laikā, kad pieaug teroristu grupējumu un Krievijas īstenotās propagandas spiediens (17). ES ir nepārprotami jāapliecina kaimiņvalstu iedzīvotājiem, ka šīs politikas mērķis ir cilvēki, viņu drošība un labklājība. Tādēļ būs jāizstrādā jauni instrumenti pašvaldībām, plašsaziņas līdzekļiem un NVO. |
| --- | --- |

4.4.1.

EKP pārskatīšanai jābūt stimulam uzlabot informētību par Savienības interesēm un vērtībām gan ES, gan tās partnervalstīs. Tas ir īpaši svarīgi laikā, kad pieaug teroristu grupējumu un Krievijas īstenotās propagandas spiediens (17). ES ir nepārprotami jāapliecina kaimiņvalstu iedzīvotājiem, ka šīs politikas mērķis ir cilvēki, viņu drošība un labklājība. Tādēļ būs jāizstrādā jauni instrumenti pašvaldībām, plašsaziņas līdzekļiem un NVO.

| 4.4.2. | Lai novērtētu un izprastu EKP ietekmi uz sabiedrības vajadzībām, būtiska nozīme ir vispārējai informētībai. Izšķirīga nozīme ES kaimiņvalstīs ir vārda brīvībai, reliģiskās pārliecības brīvībai, plašsaziņas līdzekļu brīvībai un informācijas drošībai. Lai stiprinātu sabiedrības nepakļaušanos agresīvam propagandas spiedienam, par vienu no svarīgākajiem mērķiem būtu jāizvirza atbalsts sabiedrības piekļuvei internetam, brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, pētnieciskajai žurnālistikai, kā arī ES un EKP valstu plašsaziņas līdzekļu sadarbības iniciatīvām (plašsaziņas līdzekļu mērķsadarbībai). |
| --- | --- |

4.4.2.

Lai novērtētu un izprastu EKP ietekmi uz sabiedrības vajadzībām, būtiska nozīme ir vispārējai informētībai. Izšķirīga nozīme ES kaimiņvalstīs ir vārda brīvībai, reliģiskās pārliecības brīvībai, plašsaziņas līdzekļu brīvībai un informācijas drošībai. Lai stiprinātu sabiedrības nepakļaušanos agresīvam propagandas spiedienam, par vienu no svarīgākajiem mērķiem būtu jāizvirza atbalsts sabiedrības piekļuvei internetam, brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, pētnieciskajai žurnālistikai, kā arī ES un EKP valstu plašsaziņas līdzekļu sadarbības iniciatīvām (plašsaziņas līdzekļu mērķsadarbībai).

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK atzinums “Sociālais dialogs Austrumu partnerības valstīs” (OV C 161, 6.6.2013., 40. lpp.).

1

(2)  OV C 218, 23.7.2011., 91. lpp.

2

(3)  OV C 458, 19.12.2014., 7. lpp.

3

(4)  OV C 451, 16.12.2014., 1. lpp.

4

(5)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  OV C 43, 15.2.2012., 89. lpp.

6

(7)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Sk. arī OV C 351, 15.11.2012., 27. lpp.

8

(9)  Sk. arī OV C 248, 25.8.2011., 37. lpp.

9

(10)  OV C 376, 22.12.2011., 32. lpp.

10

(11)  Sk. arī OV C 299, 4.10.2012., 34. lpp. un OV C 12, 15.1.2015., 48. lpp.

11

(12)  Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Sk. EESK atzinumu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Austrumu partnerībā” (OV C 277, 17.11.2009., 30. lpp.), kā arī OV C 248, 25.8.2011., 37. lpp.

14

(15)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Sk. EESK informatīvo ziņojumu REX/432 “Plašsaziņas līdzekļu izmantošana sociālo un politisko procesu ietekmēšanai ES un Austrumu kaimiņvalstīs” (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

17

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/99 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/99

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta regulai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai”

(COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD)

(2015/C 383/14)

Eiropas Parlaments 2015. gada 27. aprīlī un Padome 2015. gada 11. maijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta regulai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai”

(COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 509. plenārsesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē), vienprātīgi nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 383/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 383/100

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009”

(COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD)

(2015/C 383/15)

Eiropas Parlaments 2015. gada 30. aprīlī un Padome 2015. gada 7. maijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009”

(COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 509. plenārsesijā, kas notika 2015. gada 1. un 2. jūlijā (1. jūlija sēdē), nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2015. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---