# Europos Sąjungos L 268/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 268 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. spalio 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 268

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. spalio 15d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. liepos 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1844, kuriuo dėl Kioto protokolo techninio įgyvendinimo po 2012 m. iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 389/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1845, kuriuo nustatomos palūkanų normos, taikytinos apskaičiuojant su supirkimu, saugojimu ir realizavimu susijusių intervencijos priemonių finansavimo išlaidas EŽŪGF 2016 finansiniais metais | 7 |
| | * | 2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1846, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos strypams nustatomas galutinis antidempingo muitas | 9 |
| | | 2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1847, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 26 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1848 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2015 m. | 28 |
| | * | 2015 m. spalio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1849 dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikroms Ganos kilmės daržovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 6858) | 33 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. liepos 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1844, kuriuo dėl Kioto protokolo techninio įgyvendinimo po 2012 m. iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 389/2013 (
  1
  )

1

1

*

2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1845, kuriuo nustatomos palūkanų normos, taikytinos apskaičiuojant su supirkimu, saugojimu ir realizavimu susijusių intervencijos priemonių finansavimo išlaidas EŽŪGF 2016 finansiniais metais

7

*

2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1846, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos strypams nustatomas galutinis antidempingo muitas

9

2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1847, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

26

SPRENDIMAI

*

2015 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1848 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2015 m.

28

*

2015 m. spalio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1849 dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikroms Ganos kilmės daržovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 6858)

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 6858)

33

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas), klaidų ištaisymas ( OL L 354, 2013 12 28 ) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas), klaidų ištaisymas ( OL L 354, 2013 12 28 )

( OL L 354, 2013 12 28 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/1844

2015 m. liepos 13 d.

kuriuo dėl Kioto protokolo techninio įgyvendinimo po 2012 m. iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 389/2013

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (1), ypač į jo 10 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija, laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu, priėmė Dohos pakeitimą, kuriuo nustatomas antras Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis, prasidedantis 2013 m. sausio 1 d. ir pasibaigiantis 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – Dohos pakeitimas). Sąjunga Dohos pakeitimą patvirtino Tarybos sprendimu (ES) 2015/1339 (2) (toliau – Ratifikavimo sprendimas); |
| --- | --- |

(1)

Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija, laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu, priėmė Dohos pakeitimą, kuriuo nustatomas antras Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis, prasidedantis 2013 m. sausio 1 d. ir pasibaigiantis 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – Dohos pakeitimas). Sąjunga Dohos pakeitimą patvirtino Tarybos sprendimu (ES) 2015/1339 (2) (toliau – Ratifikavimo sprendimas);

| (2) | Kioto protokolo Dohos pakeitimas turi būti techniškai įgyvendintas Sąjungos registre ir nacionaliniuose Kioto protokolo registruose. Taip pat svarbu užtikrinti derėjimą su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (4) ir darnų tarptautiniu mastu sutartų apskaitos reikalavimų įgyvendinimą, optimizuoti skaidrumą ir užtikrinti, kad Sąjunga bei valstybės narės tiksliai apskaitytų nustatytosios normos vienetus (NNV), teršalų šalinimo vienetus (TŠV), išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (TMV), patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (PTMV), laikinuosius patvirtintus išmetamųjų teršalų šalinimo vienetus (LPTMV) ir ilgalaikius patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (IPTMV) patirdamos kuo mažiau administracinės naštos ir išlaidų, be kita ko susijusių su dalies pajamų mokesčiu ir IT plėtra bei technine priežiūra; |
| --- | --- |

(2)

Kioto protokolo Dohos pakeitimas turi būti techniškai įgyvendintas Sąjungos registre ir nacionaliniuose Kioto protokolo registruose. Taip pat svarbu užtikrinti derėjimą su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (4) ir darnų tarptautiniu mastu sutartų apskaitos reikalavimų įgyvendinimą, optimizuoti skaidrumą ir užtikrinti, kad Sąjunga bei valstybės narės tiksliai apskaitytų nustatytosios normos vienetus (NNV), teršalų šalinimo vienetus (TŠV), išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (TMV), patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (PTMV), laikinuosius patvirtintus išmetamųjų teršalų šalinimo vienetus (LPTMV) ir ilgalaikius patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (IPTMV) patirdamos kuo mažiau administracinės naštos ir išlaidų, be kita ko susijusių su dalies pajamų mokesčiu ir IT plėtra bei technine priežiūra;

| (3) | įsigaliojus Dohos pakeitimui, Sąjunga ir valstybės narės turės į savo Kioto protokolo registrus įrašyti NNV skaičių, atitinkantį pagal Ratifikavimo sprendimą nustatytas jų nustatytąsias normas, prie kurių pridedamas taikant Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalį gautas vienetų skaičius; |
| --- | --- |

(3)

įsigaliojus Dohos pakeitimui, Sąjunga ir valstybės narės turės į savo Kioto protokolo registrus įrašyti NNV skaičių, atitinkantį pagal Ratifikavimo sprendimą nustatytas jų nustatytąsias normas, prie kurių pridedamas taikant Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalį gautas vienetų skaičius;

| (4) | valstybės narės metinę išmetamųjų teršalų kvotą padidinus pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 10 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsnį, antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje tai valstybei narei gali tekti įsigyti papildomų NNV, jei ji šią papildomą išmetamųjų teršalų kvotą panaudojo savo išmetamiesiems teršalams padengti pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB arba pervedė kitai valstybei narei. Tokia valstybė narė taip pat gali naudoti savo ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 525/2013 3 straipsnio 13b dalyje, jei jos išmetamųjų teršalų kiekis yra didesnis negu nustatytoji norma. Tokiam NNV įsigijimui būtų taikoma Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalies nuostata dėl pajamų, gautų pirmą kartą atlikus tarptautinį NNV perdavimą, dalies mokėjimo. Atitinkamais atvejais tokios situacijos gali būti laikomos apskaitos nenuoseklumu siekiant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą derinti su taisyklėmis, dėl kurių susitarta pagal Kioto protokolą, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

valstybės narės metinę išmetamųjų teršalų kvotą padidinus pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 10 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsnį, antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje tai valstybei narei gali tekti įsigyti papildomų NNV, jei ji šią papildomą išmetamųjų teršalų kvotą panaudojo savo išmetamiesiems teršalams padengti pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB arba pervedė kitai valstybei narei. Tokia valstybė narė taip pat gali naudoti savo ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 525/2013 3 straipsnio 13b dalyje, jei jos išmetamųjų teršalų kiekis yra didesnis negu nustatytoji norma. Tokiam NNV įsigijimui būtų taikoma Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalies nuostata dėl pajamų, gautų pirmą kartą atlikus tarptautinį NNV perdavimą, dalies mokėjimo. Atitinkamais atvejais tokios situacijos gali būti laikomos apskaitos nenuoseklumu siekiant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą derinti su taisyklėmis, dėl kurių susitarta pagal Kioto protokolą, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 7 dalyje;

| (5) | antrojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje turėtų būti nustatytas tarpuskaitos procesas, kad būtų galima nustatytosios normos vienetais atsiskaityti už visus grynuosius metinių išmetamųjų teršalų kvotų pervedimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB; |
| --- | --- |

(5)

antrojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje turėtų būti nustatytas tarpuskaitos procesas, kad būtų galima nustatytosios normos vienetais atsiskaityti už visus grynuosius metinių išmetamųjų teršalų kvotų pervedimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB;

| (6) | pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį stacionarių įrenginių veiklos vykdytojai ir orlaivių naudotojai gali PTMV ir TMV keisti į apyvartinius taršos leidimus (ATL). Iškeisti pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu galiojantys PTMV ir TMV potencialiai reiškia ES ATLPS išmetamuosius teršalus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad Dohos pakeitimu apribotas PTMV ir TMV perkėlimas iš pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį, valstybės narės turėtų Sąjungai perduoti atitinkamą pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių NNV skaičių, atitinkantį tuos potencialius išmetamuosius teršalus, o Sąjunga turėtų valstybėms narėms perduoti atitinkamą skaičių pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV, gautų iš stacionarių įrenginių veiklos vykdytojų ir orlaivių naudotojų mainais už ATL; |
| --- | --- |

(6)

pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį stacionarių įrenginių veiklos vykdytojai ir orlaivių naudotojai gali PTMV ir TMV keisti į apyvartinius taršos leidimus (ATL). Iškeisti pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu galiojantys PTMV ir TMV potencialiai reiškia ES ATLPS išmetamuosius teršalus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad Dohos pakeitimu apribotas PTMV ir TMV perkėlimas iš pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį, valstybės narės turėtų Sąjungai perduoti atitinkamą pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių NNV skaičių, atitinkantį tuos potencialius išmetamuosius teršalus, o Sąjunga turėtų valstybėms narėms perduoti atitinkamą skaičių pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV, gautų iš stacionarių įrenginių veiklos vykdytojų ir orlaivių naudotojų mainais už ATL;

| (7) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Komisijos reglamentą (ES) Nr. 389/2013 (5); |
| --- | --- |

(7)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Komisijos reglamentą (ES) Nr. 389/2013 (5);

| (8) | šis reglamentas turėtų įsigalioti skubiai, nes tarpinius pervedimus būtina atlikti iki Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpio, skirto pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimams įgyvendinti, pabaigos; |
| --- | --- |

(8)

šis reglamentas turėtų įsigalioti skubiai, nes tarpinius pervedimus būtina atlikti iki Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpio, skirto pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimams įgyvendinti, pabaigos;

| (9) | šis reglamentas, išskyrus jo nuostatas dėl tarpinių pervedimų, turėtų būti taikomas nuo Kioto protokolo Dohos pakeitimo įsigaliojimo dienos, |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas, išskyrus jo nuostatas dėl tarpinių pervedimų, turėtų būti taikomas nuo Kioto protokolo Dohos pakeitimo įsigaliojimo dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 389/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis 73a straipsnis:
  „73a straipsnis
  Į ATL iškeistų PTMV ir TMV pervedimas
  1.   Vyriausiasis administratorius kiekvienam nacionaliniam administratoriui praneša, kiek pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV iš tos valstybės narės administruojamų veiklos vykdytojų sąskaitų ir orlaivių naudotojų sąskaitų pervesta pagal 60 straipsnį. Prie to skaičiaus vyriausiasis administratorius prideda tam tikrą dalį pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV, pagal 60 straipsnį pervestų iš pirmajame įsipareigojimų laikotarpyje KP registro neturinčios valstybės narės administruojamų veiklos vykdytojų sąskaitų ir orlaivių naudotojų sąskaitų; ta dalis yra proporcinga PTMV ir TMV skaičiui, kurį atitinkama valstybė narė turi teisę perkelti iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį.
  2.   Iki Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpio, skirto pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimams įgyvendinti, pabaigos vyriausiasis administratorius iš ES tarptautinių kreditų sąskaitos į kiekvieną nacionalinį KP registrą perveda tokį pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV skaičių, kuris atitinka bendrą pagal šio straipsnio 1 dalį apskaičiuotą kiekį.
  3.   Vyriausiasis administratorius užtikrina, kad ESSŽ nebūtų galima atlikti jokių pagal 1 dalį pervestų vienetų sandorių, išskyrus:






  a) | panaikinti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

1)

įterpiamas šis 73a straipsnis:

„73a straipsnis

Į ATL iškeistų PTMV ir TMV pervedimas

1.   Vyriausiasis administratorius kiekvienam nacionaliniam administratoriui praneša, kiek pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV iš tos valstybės narės administruojamų veiklos vykdytojų sąskaitų ir orlaivių naudotojų sąskaitų pervesta pagal 60 straipsnį. Prie to skaičiaus vyriausiasis administratorius prideda tam tikrą dalį pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV, pagal 60 straipsnį pervestų iš pirmajame įsipareigojimų laikotarpyje KP registro neturinčios valstybės narės administruojamų veiklos vykdytojų sąskaitų ir orlaivių naudotojų sąskaitų; ta dalis yra proporcinga PTMV ir TMV skaičiui, kurį atitinkama valstybė narė turi teisę perkelti iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį.

2.   Iki Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpio, skirto pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimams įgyvendinti, pabaigos vyriausiasis administratorius iš ES tarptautinių kreditų sąskaitos į kiekvieną nacionalinį KP registrą perveda tokį pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojančių PTMV ir TMV skaičių, kuris atitinka bendrą pagal šio straipsnio 1 dalį apskaičiuotą kiekį.

3.   Vyriausiasis administratorius užtikrina, kad ESSŽ nebūtų galima atlikti jokių pagal 1 dalį pervestų vienetų sandorių, išskyrus:

a)

panaikinti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį;

| b) | nurašyti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

nurašyti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnį;

| c) | perkelti vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

c)

perkelti vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį.

| d) | pervesti vienetus tame pačiame KP registre. |
| --- | --- |

d)

pervesti vienetus tame pačiame KP registre.

4.   Kai tik atliekamas pervedimas pagal 2 dalį, kiekvienas nacionalinis administratorius nedelsdamas į atitinkamą šalies sąskaitą Sąjungos registre perveda tiek NNV, kiek kreditų grąžinta tai valstybei narei pagal 2 dalį.“

| 2) | įterpiami šie 73b–73g straipsniai:
  „73b straipsnis
  NNV sukūrimas ir įrašymas į sąskaitą
  1.   Prieš vienetų nurašymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (6) 11 straipsnio 3 dalį vyriausiasis administratorius:






  a) | į Sąjungos registre esančią ES NNV sąskaitą įrašo NNV skaičių, atitinkantį pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1339 (7) nustatytą Sąjungos nustatytąją normą; |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiami šie 73b–73g straipsniai:

„73b straipsnis

NNV sukūrimas ir įrašymas į sąskaitą

1.   Prieš vienetų nurašymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (6) 11 straipsnio 3 dalį vyriausiasis administratorius:

a)

į Sąjungos registre esančią ES NNV sąskaitą įrašo NNV skaičių, atitinkantį pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1339 (7) nustatytą Sąjungos nustatytąją normą;

| b) | nedelsdamas iš ES NNV sąskaitos į ATLPS NNV sąskaitą Sąjungos registre perveda NNV skaičių, atitinkantį paprastųjų apyvartinių taršos leidimų, sukurtų pagal Komisijos sprendimą 2010/634/ES (8), skaičių. |
| --- | --- |

b)

nedelsdamas iš ES NNV sąskaitos į ATLPS NNV sąskaitą Sąjungos registre perveda NNV skaičių, atitinkantį paprastųjų apyvartinių taršos leidimų, sukurtų pagal Komisijos sprendimą 2010/634/ES (8), skaičių.

2.   Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 2020 m. SPP atitikties sąskaitos uždarymo pagal 31 straipsnį, kiekvienas nacionalinis administratorius:

| a) | į savo KP registre esančią šalies sąskaitą įrašo NNV skaičių, lygų pagal Ratifikavimo sprendimą nustatytai savo valstybės narės nustatytajai normai; |
| --- | --- |

a)

į savo KP registre esančią šalies sąskaitą įrašo NNV skaičių, lygų pagal Ratifikavimo sprendimą nustatytai savo valstybės narės nustatytajai normai;

| b) | nedelsdamas iš savo šalies sąskaitos į savo KP registre esančią SPP NNV sąskaitą perkelia NNV skaičių, lygų bendram MITKV skaičiui, atitinkančiam jo valstybės narės visų metų metinę išmetamųjų teršalų kvotą pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį, nustatytą dar prieš visus pakeitimus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

b)

nedelsdamas iš savo šalies sąskaitos į savo KP registre esančią SPP NNV sąskaitą perkelia NNV skaičių, lygų bendram MITKV skaičiui, atitinkančiam jo valstybės narės visų metų metinę išmetamųjų teršalų kvotą pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį, nustatytą dar prieš visus pakeitimus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsnio 2 dalį.

3.   Prieš tai, kai užbaigiamas tarpuskaitos procesas pagal 73f straipsnį, vyriausiasis administratorius užtikrina, kad ESSŽ nebūtų galima atlikti jokių NNV sandorių iš ATLPS NNV sąskaitos arba iš SPP NNV sąskaitos, išskyrus:

| a) | panaikinti arba perkelti tiek pat arba mažiau NNV negu į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkelta MITKV pagal 88 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

panaikinti arba perkelti tiek pat arba mažiau NNV negu į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkelta MITKV pagal 88 straipsnio 2 dalį;

| b) | pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalį nurašyti NNV skaičių, lygų pagal šio reglamento 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltam MITKV skaičiui, kuris atitinka šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įrašytą į SPP atitikties sąskaitą pagal šio reglamento 77 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalį nurašyti NNV skaičių, lygų pagal šio reglamento 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltam MITKV skaičiui, kuris atitinka šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įrašytą į SPP atitikties sąskaitą pagal šio reglamento 77 straipsnį;

| c) | nurašyti arba perkelti NNV skaičių, kuris yra mažesnis arba lygus pagal 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltam MITKV skaičiui, kuris viršija šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įrašytą į SPP atitikties sąskaitą pagal 77 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

nurašyti arba perkelti NNV skaičių, kuris yra mažesnis arba lygus pagal 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltam MITKV skaičiui, kuris viršija šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įrašytą į SPP atitikties sąskaitą pagal 77 straipsnį;

| d) | perkelti vienetus tarpuskaitos tikslais pagal 73f straipsnį; |
| --- | --- |

d)

perkelti vienetus tarpuskaitos tikslais pagal 73f straipsnį;

| e) | NNV paversti į TMV, jei prieš tai pagal šio reglamento 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltas MITKV skaičius, atitinkantis NNV, kuriuos norima paversti į TMV, skaičių ir dar tiek TMV, kad būtų įvykdytas reikalavimas dėl dalies pajamų mokesčio sumokėjimo pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

e)

NNV paversti į TMV, jei prieš tai pagal šio reglamento 31 straipsnio 4 dalį į SPP pašalintų vienetų sąskaitą perkeltas MITKV skaičius, atitinkantis NNV, kuriuos norima paversti į TMV, skaičių ir dar tiek TMV, kad būtų įvykdytas reikalavimas dėl dalies pajamų mokesčio sumokėjimo pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį.

73c straipsnis

Vienetų pervedimas ir naudojimas

1.   Vyriausiasis administratorius užtikrina, kad ESSŽ nebūtų galima atlikti sandorių su PTMV, TMV, LPTMV ir IPTMV, kurie naudoti pagal 81 straipsnį, išskyrus:

| a) | pervesti vienetus iš SPP atitikties sąskaitos Sąjungos registre į atitinkamos valstybės narės KP registrą pagal 31 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

a)

pervesti vienetus iš SPP atitikties sąskaitos Sąjungos registre į atitinkamos valstybės narės KP registrą pagal 31 straipsnio 3 dalį;

| b) | nurašyti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

nurašyti vienetus pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnį;

| c) | perkelti vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

c)

perkelti vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį.

2.   Perkėlus vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį vyriausiasis administratorius užtikrina, kad ESSŽ nebūtų galima naudoti PTMV, TMV, LPTMV ar IPTMV pagal šio reglamento 81 straipsnį, jei tie vienetai negalioja antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu.

73d straipsnis

Vienetų panaikinimas

1.   Perkėlus vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį vyriausiasis administratorius panaikina visus Aviacijos sektoriaus atidėtų atsisakytų vienetų sąskaitoje likusius PTMV ir TMV.

2.   Perkėlus vienetus iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį vyriausiasis administratorius paprašo, kad nacionaliniai administratoriai panaikintų pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu galiojančius PTMV ir TMV, laikomus jų administruojamose Sąjungos registro ATLPS sąskaitose, arba pats juos panaikina.

73e straipsnis

Vienetų nurašymas

Vyriausiasis administratorius iš ES ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitos nurašo tiek NNV, kiek išmestų teršalų, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, kiekis viršija pagal Ratifikavimo sprendimą nustatytą Sąjungos nustatytąją normą.

73f straipsnis

Perkėlimas į kitą įsipareigojimų laikotarpį Sąjungos registre

Vyriausiasis administratorius visus NNV iš ATLPS pagrindinės tarpuskaitos sąskaitos ir NNV, pagal šio reglamento 73a straipsnio 4 dalį pervestus į ES ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitą, sukurtą pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį, perkelia į kitą įsipareigojimų laikotarpį.

73g straipsnis

Tarpuskaitos procesas

1.   Per šešis mėnesius nuo 2020 m. SPP atitikties sąskaitos uždarymo pagal 31 straipsnį vyriausiasis administratorius kiekvienai valstybei narei apskaičiuoja tarpuskaitos vertę: iš 2013–2020 m. grynųjų MITKV įsigijimų atima grynuosius MITKV pervedimus tarp valstybių narių.

2.   Jei pagal 1 dalį apskaičiuota valstybės narės tarpuskaitos vertė yra neigiama, jos nacionalinis administratorius iš tos valstybės narės SPP NNV sąskaitos perveda tarpuskaitos vertę atitinkantį NNV skaičių į SPP pagrindinę tarpuskaitos sąskaitą.

3.   Jei pagal 1 dalį apskaičiuota valstybės narės tarpuskaitos vertė yra teigiama ir užbaigti visi pervedimai pagal 2 dalį, vyriausiasis administratorius tarpuskaitos vertę atitinkantį NNV skaičių perveda į tos valstybės narės šalies sąskaitą (angl. Party holding Account).

4.   Prieš atlikdamas šio straipsnio 2 dalyje nurodytą pervedimą atitinkamas nacionalinis administratorius pirmiausia perveda tokį NNV skaičių, kurio reikia, kad būtų sumokėtas pajamų dalies mokestis, taikomas pirmiesiems tarptautiniams NNV pervedimams pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 1 dalį.

(6)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13)."

(7)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1339 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo (OL L 207, 2015 8 4, p. 1)."

(8)  2010 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas 2010/634/ES, kuriuo patikslinamas bendras Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų, kurie 2013 m. turi būti išduoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, skaičius ir panaikinamas Sprendimas 2010/384/ES (OL L 279, 2010 10 23, p. 34).“"

| 3) | I priedas iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede. |
| --- | --- |

3)

I priedas iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 1 straipsnio 2 ir 3 dalys taikomos nuo dienos, kurią Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kad įsigalioja Kioto protokolo Dohos pakeitimas.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 165, 2013 6 18, p. 13.

1

(2)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1339 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo (OL L 207, 2015 8 4, p. 1).

2

(3)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

3

(4)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

4

(5)  2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir (ES) Nr. 1193/2011 (OL L 122, 2013 5 3, p. 1).

5

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 389/2013 I priedo I-I lentelės V dalyje „KP sąskaitos jungtinėje Europos registrų sistemoje“ įterpiamos šios eilutės:

| Sąskaitos tipo pavadinimas | Sąskaitos turėtojas | Sąskaitos administratorius | Šio tipo sąskaitų kiekis | Ne Kioto vienetai | Kioto vienetai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ATL | MITKV | NNV | PTMV | TMV | IPTMV/LPTMV | TŠV/TMV iš TŠV |
| Paprastieji ATL | Aviacijos ATL |
| V.   KP sąskaitos jungtinėje Europos registrų sistemoje |
| „ES NNV sąskaita | ES | Vyriausiasis administratorius | 1 | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne |
| SPP NNV sąskaita | Valstybė narė | KP registro administratorius | 1 vienam registrui | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne |
| Aviacijos sektoriaus atidėtų atsisakytų vienetų sąskaita | ES | Vyriausiasis administratorius | 1 | Ne | Ne | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Ne |
| Ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaita | Kioto protokolo šalis | KP registro administratorius (Sąjungos registre – vyriausiasis administratorius) | 1 vienam registrui | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne |
| SPP pagrindinė tarpuskaitos sąskaita | ES | Vyriausiasis administratorius | 1 | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne“ |

Sąskaitos tipo pavadinimas

Sąskaitos turėtojas

Sąskaitos administratorius

Šio tipo sąskaitų kiekis

Ne Kioto vienetai

Kioto vienetai

ATL

MITKV

NNV

PTMV

TMV

IPTMV/LPTMV

TŠV/TMV iš TŠV

Paprastieji ATL

Aviacijos ATL

KP sąskaitos jungtinėje Europos registrų sistemoje

„ES NNV sąskaita

ES

Vyriausiasis administratorius

1

Ne

Ne

Ne

Taip

Ne

Ne

Ne

Ne

SPP NNV sąskaita

Valstybė narė

KP registro administratorius

1 vienam registrui

Ne

Ne

Ne

Taip

Ne

Ne

Ne

Ne

Aviacijos sektoriaus atidėtų atsisakytų vienetų sąskaita

ES

Vyriausiasis administratorius

1

Ne

Ne

Ne

Taip

Taip

Taip

Ne

Ne

Ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaita

Kioto protokolo šalis

KP registro administratorius (Sąjungos registre – vyriausiasis administratorius)

1 vienam registrui

Ne

Ne

Ne

Taip

Ne

Ne

Ne

Ne

SPP pagrindinė tarpuskaitos sąskaita

ES

Vyriausiasis administratorius

1

Ne

Ne

Ne

Taip

Ne

Ne

Ne

Ne“

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1845

2015 m. spalio 14 d.

kuriuo nustatomos palūkanų normos, taikytinos apskaičiuojant su supirkimu, saugojimu ir realizavimu susijusių intervencijos priemonių finansavimo išlaidas EŽŪGF 2016 finansiniais metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 20 straipsnio 1 ir 4 dalis,

pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,

kadangi:

| (1) | pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 (2) 3 straipsnio 1 dalies a punktą išlaidos, susijusios su finansavimo išlaidomis, valstybių narių patirtomis kaupiant lėšas, skirtas produktams supirkti, apskaičiuojamos pagal to reglamento I priede nustatytus metodus; |
| --- | --- |

(1)

pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 (2) 3 straipsnio 1 dalies a punktą išlaidos, susijusios su finansavimo išlaidomis, valstybių narių patirtomis kaupiant lėšas, skirtas produktams supirkti, apskaičiuojamos pagal to reglamento I priede nustatytus metodus;

| (2) | Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 1 punkte numatyta, kad šios finansavimo išlaidos turi būti apskaičiuojamos taikant Sąjungoje galiojančią vienodą palūkanų normą, kurią kiekvienų finansinių metų pradžioje nustato Komisija. Ši palūkanų norma atitinka EURIBOR terminuotų 3 mėnesių ir 12 mėnesių palūkanų normų vidurkį, nustatomą per Komisijos nustatytą šešių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iki valstybėms narėms pateikiant minėtojo priedo I dalies 2 punkto pirmoje pastraipoje nurodytą pranešimą, šias palūkanas paskirstant atitinkamai vieno trečdalio ir dviejų trečdalių santykiu; |
| --- | --- |

(2)

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 1 punkte numatyta, kad šios finansavimo išlaidos turi būti apskaičiuojamos taikant Sąjungoje galiojančią vienodą palūkanų normą, kurią kiekvienų finansinių metų pradžioje nustato Komisija. Ši palūkanų norma atitinka EURIBOR terminuotų 3 mėnesių ir 12 mėnesių palūkanų normų vidurkį, nustatomą per Komisijos nustatytą šešių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iki valstybėms narėms pateikiant minėtojo priedo I dalies 2 punkto pirmoje pastraipoje nurodytą pranešimą, šias palūkanas paskirstant atitinkamai vieno trečdalio ir dviejų trečdalių santykiu;

| (3) | be to, remiantis Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 2 punkto antra pastraipa, jei valstybė narė nepateikia pranešimo to punkto pirmoje pastraipoje nurodyta forma ir iki joje nurodyto termino, laikoma, kad tos valstybės narės mokamų palūkanų norma yra 0 %. Jei kuri nors valstybė narė praneša neturėjusi jokių su palūkanomis susijusių išlaidų, nes ataskaitiniu laikotarpiu ji valstybės sandėliuose žemės ūkio produktų neturėjo, Komisija tą palūkanų normą nustato remdamasi minėto punkto trečia pastraipa; |
| --- | --- |

(3)

be to, remiantis Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 2 punkto antra pastraipa, jei valstybė narė nepateikia pranešimo to punkto pirmoje pastraipoje nurodyta forma ir iki joje nurodyto termino, laikoma, kad tos valstybės narės mokamų palūkanų norma yra 0 %. Jei kuri nors valstybė narė praneša neturėjusi jokių su palūkanomis susijusių išlaidų, nes ataskaitiniu laikotarpiu ji valstybės sandėliuose žemės ūkio produktų neturėjo, Komisija tą palūkanų normą nustato remdamasi minėto punkto trečia pastraipa;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 3 punktą remiantis to priedo I dalies 2 punktu nustatyta palūkanų norma turi būti lyginama su vienoda palūkanų norma, nustatyta pagal minėto priedo I dalies 1 punktą. Kiekvienai valstybei narei taikoma mažesnioji iš šių dviejų palūkanų normų; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 3 punktą remiantis to priedo I dalies 2 punktu nustatyta palūkanų norma turi būti lyginama su vienoda palūkanų norma, nustatyta pagal minėto priedo I dalies 1 punktą. Kiekvienai valstybei narei taikoma mažesnioji iš šių dviejų palūkanų normų;

| (5) | atsižvelgiant į tai, kad per šešių mėnesių ataskaitinį laikotarpį nuo 2015 m. sausio mėn. iki birželio mėn., kuris, Komisijos nuomone, yra reprezentacinis saugojimo valstybės sandėliuose operacijų laikotarpis, valstybės sandėliuose nebuvo jokių žemės ūkio produktų, valstybių narių nebuvo prašoma pateikti pranešimų pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 2 punkto pirmą pastraipą; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į tai, kad per šešių mėnesių ataskaitinį laikotarpį nuo 2015 m. sausio mėn. iki birželio mėn., kuris, Komisijos nuomone, yra reprezentacinis saugojimo valstybės sandėliuose operacijų laikotarpis, valstybės sandėliuose nebuvo jokių žemės ūkio produktų, valstybių narių nebuvo prašoma pateikti pranešimų pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priedo I dalies 2 punkto pirmą pastraipą;

| (6) | EŽŪGF 2016 finansiniais metais taikysimos palūkanų normos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į tuos įvairius veiksnius, |
| --- | --- |

(6)

EŽŪGF 2016 finansiniais metais taikysimos palūkanų normos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į tuos įvairius veiksnius,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) 2016 finansiniams metams priskiriamų finansinių išlaidų, susijusių su valstybių narių patirtomis išlaidomis kaupiant lėšas produktams supirkti, palūkanų normos, numatytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 I priede, remiantis to reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punktu, nustatomos kaip vienoda 0,1 % nekintama palūkanų norma.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2015 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

1

(2)  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 906/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl valstybės intervencijos išlaidų (OL L 255, 2014 8 28, p. 1).

2

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1846

2015 m. spalio 14 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos strypams nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vielos strypams. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vielos strypams.

| (2) | Nustatytos priemonės – ad valorem muitas: vienai bendrovių grupei („Valin Group“) nustatyta individuali 7,9 % muito norma, o kitiems eksportuotojams – 24 % muito norma. |
| --- | --- |

(2)

Nustatytos priemonės – ad valorem muitas: vienai bendrovių grupei („Valin Group“) nustatyta individuali 7,9 % muito norma, o kitiems eksportuotojams – 24 % muito norma.

2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (3) | Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

| (4) | Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų vielos strypų Sąjungoje, vardu 2014 m. balandžio 29 d. pateikė Europos plieno asociacija (toliau – „Eurofer“ arba pareiškėjas). |
| --- | --- |

(4)

Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų vielos strypų Sąjungoje, vardu 2014 m. balandžio 29 d. pateikė Europos plieno asociacija (toliau – „Eurofer“ arba pareiškėjas).

| (5) | Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(5)

Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi arba pasikartotų.

3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (6) | Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2014 m. rugpjūčio 2 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2014 m. rugpjūčio 2 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

4.   Tyrimas

4.1.   Susiję laikotarpiai, nagrinėti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą

| (7) | Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d. – 2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d. – 2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

4.2.   Su tyrimu susijusios šalys ir atranka

| (8) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir importuotojams bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir importuotojams bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams.

| (9) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Viena suinteresuotoji šalis paprašė, kad ją išklausytų Komisijos tarnybos; klausymas surengtas 2015 m. kovo 20 d. |
| --- | --- |

(9)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Viena suinteresuotoji šalis paprašė, kad ją išklausytų Komisijos tarnybos; klausymas surengtas 2015 m. kovo 20 d.

| (10) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

| (11) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(11)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (12) | Iš viso susisiekta su 45 Kinijos eksportuojančiais gamintojais, bet nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos. Todėl atranka nebuvo taikoma. |
| --- | --- |

(12)

Iš viso susisiekta su 45 Kinijos eksportuojančiais gamintojais, bet nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos. Todėl atranka nebuvo taikoma.

| (13) | Atsižvelgdama į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gali būti remiamasi geriausiais turimais faktais. Kinijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgdama į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gali būti remiamasi geriausiais turimais faktais. Kinijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

| (14) | Iš viso susisiekta su 9 žinomais nesusijusiais importuotojais. Nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos. |
| --- | --- |

(14)

Iš viso susisiekta su 9 žinomais nesusijusiais importuotojais. Nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos.

| (15) | Pradiniame tyrimo etape su Komisija bendradarbiavo 28 Sąjungos gamintojai (gamintojų grupė), kurie pagamino maždaug 70 % viso Sąjungoje pagaminamo vielos strypų kiekio per PTL. Atsižvelgdama į didelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija taikė atranką. Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausia tipiška gamybos apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, taip pat atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą ir pakankamai įvairią produkto rūšių aprėptį. Iš pradžių atrinktos šešios bendrovės, kurioms teko 44,2 % atvirajai rinkai skirtos gamybos. |
| --- | --- |

(15)

Pradiniame tyrimo etape su Komisija bendradarbiavo 28 Sąjungos gamintojai (gamintojų grupė), kurie pagamino maždaug 70 % viso Sąjungoje pagaminamo vielos strypų kiekio per PTL. Atsižvelgdama į didelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija taikė atranką. Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausia tipiška gamybos apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, taip pat atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą ir pakankamai įvairią produkto rūšių aprėptį. Iš pradžių atrinktos šešios bendrovės, kurioms teko 44,2 % atvirajai rinkai skirtos gamybos.

4.3.   Klausimynai ir tikrinimas

| (16) | Klausimynai nusiųsti 6 atrinktiems Sąjungos gamintojams ir 2 galimų panašių šalių gamintojams, sutikusiems bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(16)

Klausimynai nusiųsti 6 atrinktiems Sąjungos gamintojams ir 2 galimų panašių šalių gamintojams, sutikusiems bendradarbiauti.

| (17) | Klausimyno atsakymus pateikė 6 atrinkti Sąjungos gamintojai ir 2 galimų panašių šalių gamintojai. |
| --- | --- |

(17)

Klausimyno atsakymus pateikė 6 atrinkti Sąjungos gamintojai ir 2 galimų panašių šalių gamintojai.

| (18) | Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojų:






  — | „ArcelorMittal Hamburg GmbH“, Vokietija, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojų:

—

„ArcelorMittal Hamburg GmbH“, Vokietija,

| — | „Global Steel Wire SA“, Ispanija, |
| --- | --- |

—

„Global Steel Wire SA“, Ispanija,

| — | „Moravia Steel AS“, Čekija, |
| --- | --- |

—

„Moravia Steel AS“, Čekija,

| — | „RIVA Acier SA“, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

„RIVA Acier SA“, Prancūzija,

| — | „Saarstahl AG“, Vokietija, |
| --- | --- |

—

„Saarstahl AG“, Vokietija,

| — | „Tata Steel UK Ltd“, Jungtinė Karalystė; |
| --- | --- |

—

„Tata Steel UK Ltd“, Jungtinė Karalystė;

| b) | Panašios šalies gamintojo:






  — | „Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“, Turkija. |
| --- | --- | --- |

b)

Panašios šalies gamintojo:

—

„Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“, Turkija.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (19) | Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėtas atliekant pradinį tyrimą, t. y. Kinijos kilmės karštai valcuoti netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo strypai ir juostos iš geležies, nelegiruotojo plieno arba legiruotojo plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančiojo plieno (toliau – vielos strypai arba nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodai yra 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ir 7227 90 95. |
| --- | --- |

(19)

Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėtas atliekant pradinį tyrimą, t. y. Kinijos kilmės karštai valcuoti netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo strypai ir juostos iš geležies, nelegiruotojo plieno arba legiruotojo plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančiojo plieno (toliau – vielos strypai arba nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodai yra 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ir 7227 90 95.

2.   Panašus produktas

| (20) | Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto ir Kinijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų vielos strypų, Sąjungos pramonės gaminamų ir Sąjungos rinkoje parduodamų vielos strypų ir panašioje šalyje (Turkijoje) gaminamų ir parduodamų vielos strypų pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto ir Kinijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų vielos strypų, Sąjungos pramonės gaminamų ir Sąjungos rinkoje parduodamų vielos strypų ir panašioje šalyje (Turkijoje) gaminamų ir parduodamų vielos strypų pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (21) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui Kinijos vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(21)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui Kinijos vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

1.   Pirminės pastabos

| (22) | Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepareiškė noro bendradarbiauti, todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, išvados turėjo būti grindžiamos geriausiais turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir statistiniais duomenimis, t. y. Eurostato ir Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis. |
| --- | --- |

(22)

Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepareiškė noro bendradarbiauti, todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, išvados turėjo būti grindžiamos geriausiais turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir statistiniais duomenimis, t. y. Eurostato ir Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis.

2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

a)   Panaši šalis

| (23) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja verte atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(23)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja verte atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis).

| (24) | Pradiniame tyrime panašia šalimi normaliajai Kinijos vertei nustatyti pasirinkta Turkija. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad panašia šalimi ketina pasirinkti Braziliją ir paragino šalis teikti pastabas. Komisija pranešime apie inicijavimą taip pat nurodė, kad taip pat bus nagrinėjamos kitos šalys, konkrečiai – Turkija, Šveicarija, Norvegija ir Japonija. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų. |
| --- | --- |

(24)

Pradiniame tyrime panašia šalimi normaliajai Kinijos vertei nustatyti pasirinkta Turkija. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad panašia šalimi ketina pasirinkti Braziliją ir paragino šalis teikti pastabas. Komisija pranešime apie inicijavimą taip pat nurodė, kad taip pat bus nagrinėjamos kitos šalys, konkrečiai – Turkija, Šveicarija, Norvegija ir Japonija. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų.

| (25) | Be Brazilijos gamintojų, Komisija susisiekė su visais žinomais arba galimais vielos strypų gamintojais Turkijoje, Šveicarijoje, Norvegijoje ir Japonijoje (iš šių šalių į Sąjungą importuojama daug vielos strypų, todėl galima numanyti, kad jų gamybos mastas didelis) ir JAV (kuri pasižymi didelės apimties pramone ir vidaus rinka). |
| --- | --- |

(25)

Be Brazilijos gamintojų, Komisija susisiekė su visais žinomais arba galimais vielos strypų gamintojais Turkijoje, Šveicarijoje, Norvegijoje ir Japonijoje (iš šių šalių į Sąjungą importuojama daug vielos strypų, todėl galima numanyti, kad jų gamybos mastas didelis) ir JAV (kuri pasižymi didelės apimties pramone ir vidaus rinka).

| (26) | Galiausiai du vielos strypų gamintojai, Turkijos „Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“ ir Brazilijos „ArcelorMittal Brasil“, sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą ir pateikė panašios šalies klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(26)

Galiausiai du vielos strypų gamintojai, Turkijos „Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“ ir Brazilijos „ArcelorMittal Brasil“, sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą ir pateikė panašios šalies klausimyno atsakymus.

| (27) | Priimant sprendimą dėl tinkamiausios panašios šalies šiame tyrime atsižvelgta į keletą veiksnių, ypač į panašios šalies vidaus rinkos dydį ir pakankamą konkurencijos dėl panašaus produkto lygį; bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje tipiškumą (kiekį ir pelningumą); bendradarbiaujančių gamintojų produkto asortimento dydį ir įvairovę bei jų produktų ir gamybos metodo palyginamumą su Kinijos produktais ir gamybos metodu. |
| --- | --- |

(27)

Priimant sprendimą dėl tinkamiausios panašios šalies šiame tyrime atsižvelgta į keletą veiksnių, ypač į panašios šalies vidaus rinkos dydį ir pakankamą konkurencijos dėl panašaus produkto lygį; bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje tipiškumą (kiekį ir pelningumą); bendradarbiaujančių gamintojų produkto asortimento dydį ir įvairovę bei jų produktų ir gamybos metodo palyginamumą su Kinijos produktais ir gamybos metodu.

| (28) | Atsižvelgiant į tai, kad Turkija ir bendradarbiaujantis eksportuojantis Turkijos gamintojas tenkino visus pagrindinius tinkamos panašios šalies ir gamintojo reikalavimus, nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Turkiją. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgiant į tai, kad Turkija ir bendradarbiaujantis eksportuojantis Turkijos gamintojas tenkino visus pagrindinius tinkamos panašios šalies ir gamintojo reikalavimus, nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Turkiją.

b)   Normalioji vertė

| (29) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo eksportui į Sąjungą parduoto panašaus produkto kiekio. |
| --- | --- |

(29)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo eksportui į Sąjungą parduoto panašaus produkto kiekio.

| (30) | Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per PTL buvo pelninga. |
| --- | --- |

(30)

Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per PTL buvo pelninga.

| (31) | Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje visais atvejais vykdytas pakankamais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė nustatyta remiantis faktinėmis vidaus rinkos kainomis ir apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(31)

Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje visais atvejais vykdytas pakankamais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė nustatyta remiantis faktinėmis vidaus rinkos kainomis ir apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų svertinis vidurkis.

c)   Eksporto kaina

| (32) | Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo ir nebuvo konkrečių duomenų apie Kinijos kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu naudoti statistinių duomenų šaltiniai, t. y. Eurostatas. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo ir nebuvo konkrečių duomenų apie Kinijos kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu naudoti statistinių duomenų šaltiniai, t. y. Eurostatas.

| (33) | Remiantis Eurostato duomenimis, iš Kinijos į Sąjungą per PTL buvo importuotos tik 696 tonos vielos strypų; tai atitinka 0,04 % bendro importo. Palyginus su visu Sąjungos suvartojimu (17,8 mln. tonų) šis kiekis yra nereikšmingas. |
| --- | --- |

(33)

Remiantis Eurostato duomenimis, iš Kinijos į Sąjungą per PTL buvo importuotos tik 696 tonos vielos strypų; tai atitinka 0,04 % bendro importo. Palyginus su visu Sąjungos suvartojimu (17,8 mln. tonų) šis kiekis yra nereikšmingas.

d)   Palyginimas ir koregavimai

| (34) | Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekdama užtikrinti teisingą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą koregavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Siekdama apskaičiuoti eksporto kainą pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, Komisija pakoregavo Eurostato CIF kainą remdamasi skunde nurodytais frachto ir draudimo išlaidų duomenimis. Vidaus rinkos kainos pakoreguotos remiantis panašios šalies gamintojo nurodytais frachto, draudimo, tvarkymo ir kredito išlaidų duomenimis. |
| --- | --- |

(34)

Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekdama užtikrinti teisingą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą koregavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Siekdama apskaičiuoti eksporto kainą pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, Komisija pakoregavo Eurostato CIF kainą remdamasi skunde nurodytais frachto ir draudimo išlaidų duomenimis. Vidaus rinkos kainos pakoreguotos remiantis panašios šalies gamintojo nurodytais frachto, draudimo, tvarkymo ir kredito išlaidų duomenimis.

e)   Dempingo skirtumas

| (35) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas vidutinę svertinę normaliąją vertę palyginus su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus vidutinę Kinijos eksporto kainą pagal Eurostato duomenis su panašios šalies normaliąja verte dempingas nenustatytas. |
| --- | --- |

(35)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas vidutinę svertinę normaliąją vertę palyginus su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus vidutinę Kinijos eksporto kainą pagal Eurostato duomenis su panašios šalies normaliąja verte dempingas nenustatytas.

| (36) | Taip pat svarbu pabrėžti, kad, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto importo mastas per PTL buvo labai mažas. Taip pat pastebėta, kad daugumos KN kodų produktų kainos labai svyravo, kai kuriais atvejais net iki 30 kartų per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokius svyravimus sunku pateisinti įprastais rinkos veiksniais; labiausiai tikėtina, kad taip įvyko dėl mažos pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(36)

Taip pat svarbu pabrėžti, kad, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto importo mastas per PTL buvo labai mažas. Taip pat pastebėta, kad daugumos KN kodų produktų kainos labai svyravo, kai kuriais atvejais net iki 30 kartų per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokius svyravimus sunku pateisinti įprastais rinkos veiksniais; labiausiai tikėtina, kad taip įvyko dėl mažos pardavimo apimties.

| (37) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo informacijos apie Kinijos eksportuojamų produktų asortimentą, todėl palyginimą su panašios šalies normaliąja verte buvo galima atlikti tik suvestinių duomenų lygmeniu. |
| --- | --- |

(37)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo informacijos apie Kinijos eksportuojamų produktų asortimentą, todėl palyginimą su panašios šalies normaliąja verte buvo galima atlikti tik suvestinių duomenų lygmeniu.

| (38) | Taigi išvada dėl dempingo nebuvimo per PTL laikoma nereikšminga dėl bendro šių veiksnių poveikio: mažos importo apimties, neįprasto kainų svyravimo ir informacijos apie importuotų produktų asortimentą trūkumo. |
| --- | --- |

(38)

Taigi išvada dėl dempingo nebuvimo per PTL laikoma nereikšminga dėl bendro šių veiksnių poveikio: mažos importo apimties, neįprasto kainų svyravimo ir informacijos apie importuotų produktų asortimentą trūkumo.

3.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

| (39) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 35–38 konstatuojamosiose dalyse, Komisija toliau nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Tai darydama, ji nagrinėjo šiuos aspektus: Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Kinijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumą. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 35–38 konstatuojamosiose dalyse, Komisija toliau nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Tai darydama, ji nagrinėjo šiuos aspektus: Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Kinijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

3.1.   Kinijos gamyba ir nepanaudoti pajėgumai

| (40) | Remiantis Pasaulio plieno asociacijos (angl. „Worldsteel Association“) pateikta informacija (5), bendra Kinijos vielos strypų gamyba per pastaruosius dešimt metų sparčiai augo ir 2013 m. pasiekė aukščiausią lygį – daugiau kaip 150 mln. tonų (6). |
| --- | --- |

(40)

Remiantis Pasaulio plieno asociacijos (angl. „Worldsteel Association“) pateikta informacija (5), bendra Kinijos vielos strypų gamyba per pastaruosius dešimt metų sparčiai augo ir 2013 m. pasiekė aukščiausią lygį – daugiau kaip 150 mln. tonų (6).

| (41) | Kitaip tariant, Kinijai tenka 77 % pasaulinės vielos strypų gamybos, t. y. šios šalies sprendimai dėl pardavimo gali turėti didelės įtakos rinkos sąlygoms. Svarbu pabrėžti, kad Kinijos metinė gamyba viršija visą Sąjungos gamybą daugiau nei septynis kartus. Be to, bendras Kinijos vielos strypų gamybos padidėjimas nuo 2011 m. (26 mln. tonų) savaime viršija bendrą Sąjungos suvartojimą (17 mln. tonų). |
| --- | --- |

(41)

Kitaip tariant, Kinijai tenka 77 % pasaulinės vielos strypų gamybos, t. y. šios šalies sprendimai dėl pardavimo gali turėti didelės įtakos rinkos sąlygoms. Svarbu pabrėžti, kad Kinijos metinė gamyba viršija visą Sąjungos gamybą daugiau nei septynis kartus. Be to, bendras Kinijos vielos strypų gamybos padidėjimas nuo 2011 m. (26 mln. tonų) savaime viršija bendrą Sąjungos suvartojimą (17 mln. tonų).

| (42) | Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nepanaudoti pajėgumai Kinijoje sudaro maždaug 50 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Kinija nebendradarbiavo, buvo sunku gauti papildomos informacijos šiuo klausimu. Tačiau, atsižvelgiant į 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytą aukštą gamybos lygį, palyginti su Europos ir pasauliniais duomenimis, Kinijos sprendimai dėl pardavimo galėtų sukelti didelių iškraipymų rinkose, net ir nenaudojant nepanaudotų pajėgumų. |
| --- | --- |

(42)

Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nepanaudoti pajėgumai Kinijoje sudaro maždaug 50 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Kinija nebendradarbiavo, buvo sunku gauti papildomos informacijos šiuo klausimu. Tačiau, atsižvelgiant į 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytą aukštą gamybos lygį, palyginti su Europos ir pasauliniais duomenimis, Kinijos sprendimai dėl pardavimo galėtų sukelti didelių iškraipymų rinkose, net ir nenaudojant nepanaudotų pajėgumų.

3.2.   Kinijos pardavimas į trečiąsias šalis

| (43) | Remiantis Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis, per PTL Kinija į visą pasaulį eksportavo daugiau nei 9 mln. tonų vielos strypų; tai sudarė daugiau nei 50 % viso Sąjungos suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinti šešių didžiausių šalių (vertinant pagal Kinijos eksporto apimtį) ir Turkijos (panašios šalies) duomenys; tai sudaro daugiau nei 53 % bendro Kinijos eksporto per PTL.

  1 lentelė


  Kinijos vielos strypų pasaulinis eksportas (apimtis ir kainos, EUR)












  Šalis | 2012 m. apimtis | Vidutinė kaina 2012 m. | 2013 m. apimtis | Vidutinė kaina 2013 m. | PTL apimtis | Vidutinė kaina PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tailandas | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Pietų Korėja | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnamas | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonezija | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malaizija | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Turkija | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Bendras Kinijos eksportas | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Šaltinis – Kinijos eksporto duomenų bazė. |

(43)

Remiantis Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis, per PTL Kinija į visą pasaulį eksportavo daugiau nei 9 mln. tonų vielos strypų; tai sudarė daugiau nei 50 % viso Sąjungos suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinti šešių didžiausių šalių (vertinant pagal Kinijos eksporto apimtį) ir Turkijos (panašios šalies) duomenys; tai sudaro daugiau nei 53 % bendro Kinijos eksporto per PTL.

1 lentelė

Kinijos vielos strypų pasaulinis eksportas (apimtis ir kainos, EUR)

Šalis

2012 m. apimtis

Vidutinė kaina 2012 m.

2013 m. apimtis

Vidutinė kaina 2013 m.

PTL apimtis

Vidutinė kaina PTL

Tailandas

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Pietų Korėja

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnamas

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonezija

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Jungtinės Amerikos Valstijos

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malaizija

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Turkija

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Bendras Kinijos eksportas

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Šaltinis – Kinijos eksporto duomenų bazė.

| (44) | Vidutinė kiekvienos iš nurodytų šalių eksporto kaina per PTL buvo gerokai mažesnė už normaliąją vertę. Todėl dempingo skirtumai, nustatyti pagal Kinijos vidutines pardavimo į trečiąsias šalis kainas (kaip nurodyta lentelėje), sudarė 14–24 % (7). |
| --- | --- |

(44)

Vidutinė kiekvienos iš nurodytų šalių eksporto kaina per PTL buvo gerokai mažesnė už normaliąją vertę. Todėl dempingo skirtumai, nustatyti pagal Kinijos vidutines pardavimo į trečiąsias šalis kainas (kaip nurodyta lentelėje), sudarė 14–24 % (7).

| (45) | Pagal pateiktus skaičius matyti, kad Kinijos eksporto mastas didėjo, o kainos mažėjo. Iš tiesų, remiantis turimais statistiniais duomenimis, po PTL kainos ir toliau mažėjo. Kelios susijusios šalys šią tendenciją vertino kaip grėsmę jų pramonei ir nustatė apsaugos priemones (inter alia, Malaizija ir Indonezija bei, neseniai, po PTL, Turkija (8), JAV ir Pakistanas). |
| --- | --- |

(45)

Pagal pateiktus skaičius matyti, kad Kinijos eksporto mastas didėjo, o kainos mažėjo. Iš tiesų, remiantis turimais statistiniais duomenimis, po PTL kainos ir toliau mažėjo. Kelios susijusios šalys šią tendenciją vertino kaip grėsmę jų pramonei ir nustatė apsaugos priemones (inter alia, Malaizija ir Indonezija bei, neseniai, po PTL, Turkija (8), JAV ir Pakistanas).

| (46) | Galiausiai, remiantis naujaisiais pranešimais spaudai (9), Kinijos vidaus rinka ir ypač statybų sektoriaus veikla (10) lėtėja. Taigi, mažėja Kinijos pardavimo galimybės – pagrindinės jos eksporto rinkos užsidaro, o pagrindinis pardavimas vidaus rinkoje lėtėja. Todėl yra didelė tikimybė, kad, jei Sąjungoje būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinija nedelsdama nukreiptų didelės apimties pardavimą mažomis (dempingo) kainomis į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(46)

Galiausiai, remiantis naujaisiais pranešimais spaudai (9), Kinijos vidaus rinka ir ypač statybų sektoriaus veikla (10) lėtėja. Taigi, mažėja Kinijos pardavimo galimybės – pagrindinės jos eksporto rinkos užsidaro, o pagrindinis pardavimas vidaus rinkoje lėtėja. Todėl yra didelė tikimybė, kad, jei Sąjungoje būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinija nedelsdama nukreiptų didelės apimties pardavimą mažomis (dempingo) kainomis į Sąjungos rinką.

3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (47) | Atsižvelgiant į aukštesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su Kinijos pardavimo kainomis, nustatytomis kitose trečiosiose šalyse, kaip nurodyta 1 lentelėje, Sąjungos rinka laikoma patrauklia Kinijos gamintojams. Daugelyje eksporto rinkų taikomos apsaugos priemonės dar labiau didina Sąjungos rinkos patrauklumą. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad panaikinus priemones būtų vėl daug eksportuojama iš Kinijos į Sąjungos rinką. Reikėtų priminti, kad 2008 m., prieš nustatant pradines priemones, Kinijos pardavimo mastas Sąjungos rinkoje sudarė 1,1 mln. tonų, palyginti su 700 tonų PTL. |
| --- | --- |

(47)

Atsižvelgiant į aukštesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su Kinijos pardavimo kainomis, nustatytomis kitose trečiosiose šalyse, kaip nurodyta 1 lentelėje, Sąjungos rinka laikoma patrauklia Kinijos gamintojams. Daugelyje eksporto rinkų taikomos apsaugos priemonės dar labiau didina Sąjungos rinkos patrauklumą. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad panaikinus priemones būtų vėl daug eksportuojama iš Kinijos į Sąjungos rinką. Reikėtų priminti, kad 2008 m., prieš nustatant pradines priemones, Kinijos pardavimo mastas Sąjungos rinkoje sudarė 1,1 mln. tonų, palyginti su 700 tonų PTL.

3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (48) | Atsižvelgiant į labai aukštą Kinijos vielos strypų gamybos lygį ir jos vykdytą dempingą į trečiąsias šalis bei minėtą Sąjungos rinkos patrauklumą, yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones dempingas iš Kinijos į Sąjungą nedelsiant pasikartos. |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgiant į labai aukštą Kinijos vielos strypų gamybos lygį ir jos vykdytą dempingą į trečiąsias šalis bei minėtą Sąjungos rinkos patrauklumą, yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones dempingas iš Kinijos į Sąjungą nedelsiant pasikartos.

D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

| (49) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 72 gamintojai, kurie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Nė vienas iš jų neprieštaravo tyrimo inicijavimui. |
| --- | --- |

(49)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 72 gamintojai, kurie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Nė vienas iš jų neprieštaravo tyrimo inicijavimui.

| (50) | Siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję neskelbtini duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribinius dydžius. |
| --- | --- |

(50)

Siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję neskelbtini duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribinius dydžius.

E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   Sąjungos suvartojimas

| (51) | Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi turimais statistiniais importo duomenimis, faktiniu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu, išskyrus jų pardavimą eksportui, taip pat apskaičiuotu nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu. Suvartojimo sąvoka susijusi tik su pardavimu atvirojoje rinkoje, įskaitant uždarąjį pardavimą ir išskyrus uždarąjį naudojimą. Uždarasis naudojimas (t. y. susijusių Sąjungos gamintojų vidaus sandoriai dėl panašaus produkto, skirto tolesniam perdirbimui) nebuvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes šie vidaus sandoriai nekonkuruoja su nepriklausomų tiekėjų pardavimu atvirojoje rinkoje. Uždarasis pardavimas (t. y. pardavimas susijusioms bendrovėms) buvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes, remiantis duomenimis, surinktais atliekant tyrimą, susijusios Sąjungos gamintojų bendrovės galėjo įsigyti vielos strypų ir iš kitų šaltinių. Be to, nustatyta, kad Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo susijusioms šalims kainos atitiko vidutines pardavimo nesusijusioms šalims kainas. |
| --- | --- |

(51)

Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi turimais statistiniais importo duomenimis, faktiniu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu, išskyrus jų pardavimą eksportui, taip pat apskaičiuotu nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu. Suvartojimo sąvoka susijusi tik su pardavimu atvirojoje rinkoje, įskaitant uždarąjį pardavimą ir išskyrus uždarąjį naudojimą. Uždarasis naudojimas (t. y. susijusių Sąjungos gamintojų vidaus sandoriai dėl panašaus produkto, skirto tolesniam perdirbimui) nebuvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes šie vidaus sandoriai nekonkuruoja su nepriklausomų tiekėjų pardavimu atvirojoje rinkoje. Uždarasis pardavimas (t. y. pardavimas susijusioms bendrovėms) buvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes, remiantis duomenimis, surinktais atliekant tyrimą, susijusios Sąjungos gamintojų bendrovės galėjo įsigyti vielos strypų ir iš kitų šaltinių. Be to, nustatyta, kad Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo susijusioms šalims kainos atitiko vidutines pardavimo nesusijusioms šalims kainas.

| (52) | Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

  2 lentelė


  Sąjungos suvartojimas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai. |

(52)

Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

2 lentelė

Sąjungos suvartojimas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Apimtis (tonomis)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Indeksas (2011 m.= 100)

100

87

93

96

Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

| (53) | Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 % – nuo 18,5 mln. tonų 2011 m. iki 17,8 mln. tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas buvo mažesnis už 23,6 mln. tonų suvartojimą pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. balandžio mėn. – 2008 m. kovo mėn.) Suvartojamo kiekio mažėjimą lėmė neigiamas ekonomikos krizės poveikis, dėl kurio sumažėjo bendras vielos strypų suvartojimas, ypač automobilių ir statybos pramonės sektoriuose. |
| --- | --- |

(53)

Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 % – nuo 18,5 mln. tonų 2011 m. iki 17,8 mln. tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas buvo mažesnis už 23,6 mln. tonų suvartojimą pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. balandžio mėn. – 2008 m. kovo mėn.) Suvartojamo kiekio mažėjimą lėmė neigiamas ekonomikos krizės poveikis, dėl kurio sumažėjo bendras vielos strypų suvartojimas, ypač automobilių ir statybos pramonės sektoriuose.

2.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

a)   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (54) | Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis nustatytos remiantis Eurostato duomenimis. |
| --- | --- |

(54)

Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis nustatytos remiantis Eurostato duomenimis.

| (55) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimties ir rinkos dalies raida:

  3 lentelė


  Importo apimtis ir rinkos dalis











  Šalis | | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Apimtis (tonomis) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Rinkos dalis (%) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Šaltinis – Eurostatas. |

(55)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimties ir rinkos dalies raida:

3 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Šalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Kinija

Apimtis (tonomis)

3 108

911

88

696

Indeksas (2011 m.= 100)

100

29

3

22

Rinkos dalis (%)

0,02

0,01

0,00

0,00

Indeksas (2011 m.= 100)

100

34

3

23

Šaltinis – Eurostatas.

| (56) | Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu Kinijos importui teko 5 % rinkos dalis ir jis sudarė 1,1 mln. tonų, vėliau, remiantis Eurostato duomenimis, šis importas praktiškai išnyko iš Sąjungos rinkos. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Kinijos sumažėjo nuo 3 108 iki 696 tonų. |
| --- | --- |

(56)

Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu Kinijos importui teko 5 % rinkos dalis ir jis sudarė 1,1 mln. tonų, vėliau, remiantis Eurostato duomenimis, šis importas praktiškai išnyko iš Sąjungos rinkos. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Kinijos sumažėjo nuo 3 108 iki 696 tonų.

| (57) | Bendrovė, kuriai nustatyta 7,9 % muito norma, yra susijusi su „ArcelorMittal“ grupe ir, skundo pateikėjų teigimu, jos pagaminamų vielos strypų kiekis labai sumažėjo. Be to, kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai taip pat nustojo parduoti į Sąjungą. Panašu, kad vielos strypų rinka yra labai jautri kainoms ir dėl nustatyto antidempingo muito kainai padidėjus 24 % Kinijos eksportuotojams Sąjungos rinka tapo nebepatraukli. |
| --- | --- |

(57)

Bendrovė, kuriai nustatyta 7,9 % muito norma, yra susijusi su „ArcelorMittal“ grupe ir, skundo pateikėjų teigimu, jos pagaminamų vielos strypų kiekis labai sumažėjo. Be to, kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai taip pat nustojo parduoti į Sąjungą. Panašu, kad vielos strypų rinka yra labai jautri kainoms ir dėl nustatyto antidempingo muito kainai padidėjus 24 % Kinijos eksportuotojams Sąjungos rinka tapo nebepatraukli.

b)   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (58) | Importo kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis. Atsižvelgiant į nedidelę importo iš Kinijos į ES apimtį, Kinijos gamintojų nebendradarbiavimą, duomenų apie atskirų rūšių produktų kainas trūkumą bei mažus importuojamus kiekius, buvo neįmanoma prasmingai apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo. Tačiau, kaip nurodyta 1 lentelėje, dėl Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos priverstinai mažinamos vidutiniškai daugiau nei 25 %. Todėl manoma, kad leidus nebetaikyti priemonių Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo lygis bus toks pat didelis. |
| --- | --- |

(58)

Importo kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis. Atsižvelgiant į nedidelę importo iš Kinijos į ES apimtį, Kinijos gamintojų nebendradarbiavimą, duomenų apie atskirų rūšių produktų kainas trūkumą bei mažus importuojamus kiekius, buvo neįmanoma prasmingai apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo. Tačiau, kaip nurodyta 1 lentelėje, dėl Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos priverstinai mažinamos vidutiniškai daugiau nei 25 %. Todėl manoma, kad leidus nebetaikyti priemonių Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo lygis bus toks pat didelis.

3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos

| (59) | Pagrindinės į Sąjungą eksportuojančios šalys – Moldova, Norvegija, Rusija, Ukraina ir Šveicarija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras nagrinėjamojo produkto importas iš trečiųjų šalių padidėjo 19,2 % (nuo 1,22 iki 1,45 mln. tonų) ir sudarė 7,5 % Sąjungos suvartojimo. Per tą patį laikotarpį vidutinė vieneto importo kaina nuolatos mažėjo – nuo 592 iki 506 EUR už toną, t. y. sumažėjo 14,6 %

  4 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldova | Apimtis (tonomis) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Rinkos dalis (%) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norvegija | Apimtis (tonomis) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Rinkos dalis (%) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Rusija | Apimtis (tonomis) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Rinkos dalis (%) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ukraina | Apimtis (tonomis) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Rinkos dalis (%) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Šveicarija | Apimtis (tonomis) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Rinkos dalis (%) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Kitos trečiosios šalys iš viso | Apimtis (tonomis) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Rinkos dalis (%) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Visos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Rinkos dalis (%) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Šaltinis – Eurostatas. |

(59)

Pagrindinės į Sąjungą eksportuojančios šalys – Moldova, Norvegija, Rusija, Ukraina ir Šveicarija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras nagrinėjamojo produkto importas iš trečiųjų šalių padidėjo 19,2 % (nuo 1,22 iki 1,45 mln. tonų) ir sudarė 7,5 % Sąjungos suvartojimo. Per tą patį laikotarpį vidutinė vieneto importo kaina nuolatos mažėjo – nuo 592 iki 506 EUR už toną, t. y. sumažėjo 14,6 %

4 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Moldova

Apimtis (tonomis)

47 084

99 126

86 083

185 982

Indeksas (2011 m.= 100)

100

211

183

395

Rinkos dalis (%)

0,25

0,62

0,50

1,04

Vidutinė kaina (EUR už toną)

528

483

445

438

Indeksas (2011 m.= 100)

100

91

84

83

Norvegija

Apimtis (tonomis)

130 614

128 439

125 267

134 313

Indeksas (2011 m.= 100)

100

98

96

103

Rinkos dalis (%)

0,71

0,80

0,73

0,75

Vidutinė kaina (EUR už toną)

552

538

495

486

Indeksas (2011 m.= 100)

100

97

90

88

Rusija

Apimtis (tonomis)

47 185

89 236

91 037

112 748

Indeksas (2011 m.= 100)

100

189

193

239

Rinkos dalis (%)

0,25

0,56

0,53

0,63

Vidutinė kaina (EUR už toną)

494

486

436

425

Indeksas (2011 m.= 100)

100

98

88

86

Ukraina

Apimtis (tonomis)

379 216

193 955

256 928

307 276

Indeksas (2011 m.= 100)

100

51

68

81

Rinkos dalis (%)

2,05

1,21

1,50

1,72

Vidutinė kaina (EUR už toną)

505

507

457

443

Indeksas (2011 m.= 100)

100

100

90

88

Šveicarija

Apimtis (tonomis)

290 689

293 352

297 980

298 104

Indeksas (2011 m.= 100)

100

101

103

103

Rinkos dalis (%)

1,57

1,83

1,74

1,67

Vidutinė kaina (EUR už toną)

694

632

607

596

Indeksas (2011 m.= 100)

100

91

87

86

Kitos trečiosios šalys iš viso

Apimtis (tonomis)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Indeksas (2011 m.= 100)

100

89

102

119

Rinkos dalis (%)

6,59

6,78

7,30

8,16

Vidutinė kaina (EUR už toną)

591

564

522

506

Indeksas (2011 m.= 100)

100

95

88

86

Visos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Indeksas (2011 m.= 100)

100

89

102

119

Rinkos dalis (%)

6,61

6,79

7,30

8,16

Vidutinė kaina (EUR už toną)

592

564

522

506

Indeksas (2011 m.= 100)

100

95

88

85

Šaltinis – Eurostatas.

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (60) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(60)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

| (61) | Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai nustatyti, analizuoti ir nagrinėti remiantis pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis. Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinktais ir patikrintais duomenimis. |
| --- | --- |

(61)

Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai nustatyti, analizuoti ir nagrinėti remiantis pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis. Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinktais ir patikrintais duomenimis.

| (62) | Toliau nagrinėjami makroekonominiai rodikliai yra: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo sąnaudos. |
| --- | --- |

(62)

Toliau nagrinėjami makroekonominiai rodikliai yra: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo sąnaudos.

a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (63) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis
  (tonomis) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Gamybos apimtis

  Indeksas | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Gamybos pajėgumai
  (tonomis) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Gamybos pajėgumai

  Indeksas | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Pajėgumų naudojimas
  (%) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai. |

(63)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis

(tonomis)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Gamybos apimtis

Indeksas

100

86

92

94

Gamybos pajėgumai

(tonomis)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Gamybos pajėgumai

Indeksas

100

99

100

100

Pajėgumų naudojimas

(%)

76

66

70

72

Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

| (64) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 6 %, gamybos pajėgumai išliko tokie patys, o pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %. |
| --- | --- |

(64)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 6 %, gamybos pajėgumai išliko tokie patys, o pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %.

b)   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (65) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungoje
  (tonomis) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Pardavimo apimtis Sąjungoje

  (indeksas) | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Rinkos dalis
  (%) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai. |

(65)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungoje

(tonomis)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Pardavimo apimtis Sąjungoje

(indeksas)

100

86

92

95

Rinkos dalis

(%)

93,4

93,2

92,7

91,8

Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

| (66) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5 %. |
| --- | --- |

(66)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5 %.

c)   Augimas

| (67) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 5 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto. |
| --- | --- |

(67)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 5 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto.

d)   Užimtumas ir našumas

| (68) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Darbuotojų skaičius

  Indeksas | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Našumas (vnt. vienam darbuotojui) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

  Indeksas | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Šaltinis – klausimyno atsakymai. |

(68)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

Užimtumas ir našumas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

8 888

8 851

8 849

8 991

Darbuotojų skaičius

Indeksas

100

100

100

101

Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

2 419

2 098

2 231

2 251

Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

Indeksas

100

87

92

93

Šaltinis – klausimyno atsakymai.

| (69) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas beveik nepakito. Tuo pačiu metu dėl sumažėjusios gamybos, kaip nurodyta 68 konstatuojamosios dalies 7 lentelėje, našumas sumažėjo 7 %. |
| --- | --- |

(69)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas beveik nepakito. Tuo pačiu metu dėl sumažėjusios gamybos, kaip nurodyta 68 konstatuojamosios dalies 7 lentelėje, našumas sumažėjo 7 %.

5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (70) | Pradiniame tyrime Kinijai nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršijo de minimis lygį, o importo iš Kinijos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nedidelis. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, remiantis padidėjusia eksporto iš Kinijos į trečiąsias šalis apimtimi ir mažėjančiomis kainomis, kaip minėta 45 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, tikėtinas dempingo poveikis Sąjungos pramonei būtų didelis. Kaip minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė vis dar nebuvo atsigavusi po buvusio žalingo Kinijos kilmės vielos strypų importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(70)

Pradiniame tyrime Kinijai nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršijo de minimis lygį, o importo iš Kinijos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nedidelis. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, remiantis padidėjusia eksporto iš Kinijos į trečiąsias šalis apimtimi ir mažėjančiomis kainomis, kaip minėta 45 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, tikėtinas dempingo poveikis Sąjungos pramonei būtų didelis. Kaip minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė vis dar nebuvo atsigavusi po buvusio žalingo Kinijos kilmės vielos strypų importo dempingo kainomis.

a)   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (71) | Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vidutinės pardavimo kainos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina
  (EUR už toną) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

  Indeksas | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Vieneto gamybos sąnaudos
  (EUR už toną) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Vieneto gamybos sąnaudos

  Indeksas | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Šaltinis – klausimyno atsakymai. |

(71)

Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

Vidutinės pardavimo kainos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

(EUR už toną)

638

588

545

539

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

Indeksas

100

92

85

85

Vieneto gamybos sąnaudos

(EUR už toną)

606

581

533

514

Vieneto gamybos sąnaudos

Indeksas

100

96

88

85

Šaltinis – klausimyno atsakymai.

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina ir gamybos sąnaudos sumažėjo po 15 % Taigi, pardavimo kaina vidutiniškai atitiko sąnaudų pokyčius.

b)   Darbo sąnaudos

| (72) | Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

  Indeksas | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Šaltinis – klausimyno atsakymai. |

(72)

Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

51 320

53 514

52 366

51 814

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

Indeksas

100

104

102

101

Šaltinis – klausimyno atsakymai.

| (73) | Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Tai galima iš esmės paaiškinti tuo, kad padidėjo Sąjungos pramonės pastangos kontroliuoti gamybos sąnaudas ir tokiu būdu užtikrinti konkurencingumą. |
| --- | --- |

(73)

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Tai galima iš esmės paaiškinti tuo, kad padidėjo Sąjungos pramonės pastangos kontroliuoti gamybos sąnaudas ir tokiu būdu užtikrinti konkurencingumą.

c)   Atsargos

| (74) | Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Atsargos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos
  (tonomis) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos

  Indeksas | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
  (%) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Šaltinis – klausimyno atsakymai. |

(74)

Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Atsargos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos

(tonomis)

400 531

400 256

429 765

471 135

Laikotarpio pabaigos atsargos

Indeksas

100

100

107

118

Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

(%)

1,9

2,2

2,2

2,3

Šaltinis – klausimyno atsakymai.

| (75) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos iš viso padidėjo 18 %. Svarbią vielos strypų produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų paklausą. Laikotarpio pabaigos atsargos, vertinant procentine gamybos dalimi, beveik nepakito ir atitiko Sąjungos pramonės gamybos raidą. |
| --- | --- |

(75)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos iš viso padidėjo 18 %. Svarbią vielos strypų produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų paklausą. Laikotarpio pabaigos atsargos, vertinant procentine gamybos dalimi, beveik nepakito ir atitiko Sąjungos pramonės gamybos raidą.

d)   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (76) | Sąjungos gamintojo pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Pinigų srautas (EUR) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Investicijos (EUR) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| Investicijų grąža (%) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Šaltinis – klausimyno atsakymai. |

(76)

Sąjungos gamintojo pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

5,1

1,2

2,3

4,7

Pinigų srautas (EUR)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Investicijos (EUR)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

Investicijų grąža (%)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Šaltinis – klausimyno atsakymai.

| (77) | Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % Tai yra mažiau už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį. |
| --- | --- |

(77)

Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % Tai yra mažiau už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį.

| (78) | Grynasis pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiamas. Tačiau šis rodiklis sumažėjo net 11 % Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą. |
| --- | --- |

(78)

Grynasis pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiamas. Tačiau šis rodiklis sumažėjo net 11 % Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą.

| (79) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo net 58 % Didžioji dalis tokių investicijų skirtos modernizavimui, techninei priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Tai, kad nebuvo investicijų pajėgumams didinti gali rodyti galimą ilgalaikį neigiamą rinkos pokytį. |
| --- | --- |

(79)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo net 58 % Didžioji dalis tokių investicijų skirtos modernizavimui, techninei priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Tai, kad nebuvo investicijų pajėgumams didinti gali rodyti galimą ilgalaikį neigiamą rinkos pokytį.

| (80) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų bendrosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentiniu dydžiu. Dėl pelno sumažėjimo šis rodiklis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,8 % iki 3 %. |
| --- | --- |

(80)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų bendrosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentiniu dydžiu. Dėl pelno sumažėjimo šis rodiklis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,8 % iki 3 %.

| (81) | Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(81)

Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.

e)   Sąjungos pramonės uždaroji gamyba

| (82) | Remiantis informacija, surinkta atliekant tyrimą, nustatyta, kad uždarosios gamybos santykinė dalis buvo nedidelė, nes vos maždaug 11 % Sąjungos pramonės produkcijos naudojama grupės viduje. Apskritai, gaminant didesnį produkto kiekį pereinama prie masto ekonomijos, kuri yra naudinga susijusiam gamintojui. Sąjungos pramonės įmonės yra daugiausia vertikaliai susietos, o uždaroji gamyba taikoma produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus galutinės grandies pramonėje. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais galutinės grandies pramonei skirtais produktais. Iš tiesų, uždaroji gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu nepakito. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba neturėjo jokio neigiamo poveikio jos finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(82)

Remiantis informacija, surinkta atliekant tyrimą, nustatyta, kad uždarosios gamybos santykinė dalis buvo nedidelė, nes vos maždaug 11 % Sąjungos pramonės produkcijos naudojama grupės viduje. Apskritai, gaminant didesnį produkto kiekį pereinama prie masto ekonomijos, kuri yra naudinga susijusiam gamintojui. Sąjungos pramonės įmonės yra daugiausia vertikaliai susietos, o uždaroji gamyba taikoma produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus galutinės grandies pramonėje. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais galutinės grandies pramonei skirtais produktais. Iš tiesų, uždaroji gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu nepakito. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba neturėjo jokio neigiamo poveikio jos finansinei padėčiai.

f)   Išvada dėl žalos

| (83) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, tendencijos buvo neigiamos. Konkrečiai kalbant, Sąjungos gamyba sumažėjo 6 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %, rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto (nuo 93,4 % iki 91,8 %), o laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 18 %. Be to, kiti žalos rodikliai taip pat kito neigiama linkme, kaip antai pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungoje apimtis (– 6 %) ir eksporto į nesusijusias šalis (– 22 %). Vieneto pardavimo kaina nesusijusioms šalims Sąjungoje ir gamybos sąnaudos sumažėjo po 15 %. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % ir buvo mažesnis už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį. Investicijos sumažėjo net 58 %, o pinigų srautas sumažėjo 11 % Užimtumas išliko daugmaž to paties lygio, o našumas sumažėjo 7 % |
| --- | --- |

(83)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, tendencijos buvo neigiamos. Konkrečiai kalbant, Sąjungos gamyba sumažėjo 6 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %, rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto (nuo 93,4 % iki 91,8 %), o laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 18 %. Be to, kiti žalos rodikliai taip pat kito neigiama linkme, kaip antai pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungoje apimtis (– 6 %) ir eksporto į nesusijusias šalis (– 22 %). Vieneto pardavimo kaina nesusijusioms šalims Sąjungoje ir gamybos sąnaudos sumažėjo po 15 %. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % ir buvo mažesnis už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį. Investicijos sumažėjo net 58 %, o pinigų srautas sumažėjo 11 % Užimtumas išliko daugmaž to paties lygio, o našumas sumažėjo 7 %

| (84) | Tačiau šių neigiamų tendencijų negalima susieti su Kinijos importu, kurio apimtis ir rinkos dalis buvo nedidelės. Todėl toliau atliekant tyrimą nagrinėjamas poveikis, kurį vėl padidėjęs importas iš Kinijos darytų Sąjungos pramonei, kuri dar nėra visiškai atsigavusi po anksčiau vykdyto Kinijos dempingo. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau šių neigiamų tendencijų negalima susieti su Kinijos importu, kurio apimtis ir rinkos dalis buvo nedidelės. Todėl toliau atliekant tyrimą nagrinėjamas poveikis, kurį vėl padidėjęs importas iš Kinijos darytų Sąjungos pramonei, kuri dar nėra visiškai atsigavusi po anksčiau vykdyto Kinijos dempingo.

F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO ARBA TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

1.   Pirminė pastaba

| (85) | Nors po to, kai 2009 m. pradėtos taikyti priemonės, importo iš Kinijos mastas gerokai sumažėjo, manoma, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijoje esančius didelius gamybos pajėgumus būtų galima lengvai nukreipti į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(85)

Nors po to, kai 2009 m. pradėtos taikyti priemonės, importo iš Kinijos mastas gerokai sumažėjo, manoma, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijoje esančius didelius gamybos pajėgumus būtų galima lengvai nukreipti į Sąjungos rinką.

2.   Numatomas importo iš Kinijos apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones

| (86) | Kaip nustatyta 40–42 konstatuojamosiose dalyse, bendri vielos strypų gamybos pajėgumai sudaro daugiau nei 150 mln. tonų, o apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai – maždaug 50 mln. tonų. Abu kiekiai gerokai viršija bendrą Sąjungos vielos strypų suvartojimą. Be to, kaip matyti pagal Kinijos statistinius duomenis, pastaraisiais metais Kinija sugebėjo gamybos perteklių nukreipti iš Sąjungos į kitas šalis, kuriose taikyta mažiau apribojimų prekybai. Tačiau tokia padėtis pasikeitė, nes neseniai kai kuriose trečiųjų šalių rinkose nustatytos apsaugos priemonės, kuriomis veiksmingai apsisaugoma nuo Kinijos importo arba bent sudaroma kliūčių jam patekti. Bet kuriuo atveju, Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl santykinai didelių nagrinėjamojo produkto pardavimo kainų, palyginti su kitų trečiųjų šalių rinkomis. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dėl Sąjungos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumo, panaikinus priemones didelė dalis dabartinės Kinijos produkcijos būtų nukreipta į Sąjungą. Atsižvelgiant į dabartinę žalą ir Kinijos eksportuotojų vykdomą importą dempingo kaina, atlikus tyrimą nustatyta, kad labai tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą eksportas iš Kinijos dempingo kainomis labai padidėtų ir būtų daroma žala Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(86)

Kaip nustatyta 40–42 konstatuojamosiose dalyse, bendri vielos strypų gamybos pajėgumai sudaro daugiau nei 150 mln. tonų, o apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai – maždaug 50 mln. tonų. Abu kiekiai gerokai viršija bendrą Sąjungos vielos strypų suvartojimą. Be to, kaip matyti pagal Kinijos statistinius duomenis, pastaraisiais metais Kinija sugebėjo gamybos perteklių nukreipti iš Sąjungos į kitas šalis, kuriose taikyta mažiau apribojimų prekybai. Tačiau tokia padėtis pasikeitė, nes neseniai kai kuriose trečiųjų šalių rinkose nustatytos apsaugos priemonės, kuriomis veiksmingai apsisaugoma nuo Kinijos importo arba bent sudaroma kliūčių jam patekti. Bet kuriuo atveju, Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl santykinai didelių nagrinėjamojo produkto pardavimo kainų, palyginti su kitų trečiųjų šalių rinkomis. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dėl Sąjungos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumo, panaikinus priemones didelė dalis dabartinės Kinijos produkcijos būtų nukreipta į Sąjungą. Atsižvelgiant į dabartinę žalą ir Kinijos eksportuotojų vykdomą importą dempingo kaina, atlikus tyrimą nustatyta, kad labai tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą eksportas iš Kinijos dempingo kainomis labai padidėtų ir būtų daroma žala Sąjungos pramonei.

3.   Išvada

| (87) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, panaikinus importui iš Kinijos taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, panaikinus importui iš Kinijos taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.

G.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (88) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar antidempingo priemonių tolesnis taikymas neprieštarautų visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(88)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar antidempingo priemonių tolesnis taikymas neprieštarautų visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

| (89) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(89)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

| (90) | Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl tikimybės, kad dempingas ir žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(90)

Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl tikimybės, kad dempingas ir žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

1.   Sąjungos pramonės interesai

| (91) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo ir ji patyrė materialinę žalą. Jei priemonės būtų panaikintos, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų. |
| --- | --- |

(91)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo ir ji patyrė materialinę žalą. Jei priemonės būtų panaikintos, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų.

| (92) | Todėl padaryta išvada, kad toliau Kinijai taikant galiojančias priemones nebūtų pažeisti Sąjungos pramonės interesai. |
| --- | --- |

(92)

Todėl padaryta išvada, kad toliau Kinijai taikant galiojančias priemones nebūtų pažeisti Sąjungos pramonės interesai.

2.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

| (93) | Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas importuotojas ar prekiautojas. Nėra požymių, kad toliau taikant priemones jų veiklai būtų daromas reikšmingas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(93)

Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas importuotojas ar prekiautojas. Nėra požymių, kad toliau taikant priemones jų veiklai būtų daromas reikšmingas neigiamas poveikis.

3.   Naudotojų interesai

| (94) | Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Dėl naudotojų pradiniame tyrime padaryta išvada, kad bendras galimo priemonių nustatymo poveikis naudotojų veiklai būtų labai nedidelis. Visų pirma, dauguma naudotojų perka vielos strypus ne iš Kinijos, o iš daugelio kitų šaltinių. Antra, kalbant apie galimą poveikį nustačius priemones reikėtų atsižvelgti į galutinės grandies produktus, kurie pasižymi didele pridėtine verte. Atsižvelgiant į tai, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų neigiamos įtakos dabartinei naudotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(94)

Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Dėl naudotojų pradiniame tyrime padaryta išvada, kad bendras galimo priemonių nustatymo poveikis naudotojų veiklai būtų labai nedidelis. Visų pirma, dauguma naudotojų perka vielos strypus ne iš Kinijos, o iš daugelio kitų šaltinių. Antra, kalbant apie galimą poveikį nustačius priemones reikėtų atsižvelgti į galutinės grandies produktus, kurie pasižymi didele pridėtine verte. Atsižvelgiant į tai, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų neigiamos įtakos dabartinei naudotojų padėčiai.

4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (95) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau Kinijai taikyti galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau Kinijai taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (96) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Pastabų pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri pritarė Komisijos išvadoms. |
| --- | --- |

(96)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Pastabų pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri pritarė Komisijos išvadoms.

| (97) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės vielos strypams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės vielos strypams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.

| (98) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik tai bendrovei, kuriai nustatyta individuali muito norma, yra šios: reikalavimas valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą, atitinkančią šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(98)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik tai bendrovei, kuriai nustatyta individuali muito norma, yra šios: reikalavimas valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą, atitinkančią šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas.

| (99) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei į nustatytos muito normos taikymą, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(99)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei į nustatytos muito normos taikymą, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (100) | Šis reglamentas atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(100)

Šis reglamentas atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės karštai valcuotiems netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo strypams ir juostoms iš geležies, nelegiruotojo plieno arba legiruotojo plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančiojo plieno, kurių KN kodai yra 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ir 7227 90 95, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:

| Bendrovė | Antidempingo muito norma (%) | Papildomi TARIC kodai |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Visos kitos bendrovės | 24,0 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muito norma (%)

Papildomi TARIC kodai

Valin Group

7,9

A930

Visos kitos bendrovės

24,0

A999

3.   Individuali muito norma, nustatyta 2 dalyje nurodytai bendrovei, taikoma tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje turi būti pateikta ši deklaracija, kurią pasirašė sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūnas, nurodydamas datą, savo vardą, pavardę ir pareigas: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų vielos strypų, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 703/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos gamybai skirtiems strypams, galutinis surinkimas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų Moldovos Respublikos ir Turkijos kilmės vielos gamybai skirtų strypų (OL L 203, 2009 8 5, p. 1).

2

(3)  OL C 318, 2013 11 1, p. 6.

3

(4)  OL C 252, 2014 8 2, p. 7.

4

(5)  Pasaulio plieno asociacijos 2014 m. statistikos metraštis (2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association), http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

5

2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association

(6)  Šis skaičius apima tiek anglinio, tiek nerūdijančiojo plieno vielos strypus (strypai iš nerūdijančiojo plieno nėra nagrinėjamasis produktas). „Eurofer“, Tarptautinio nerūdijančiojo plieno forumo narė, apskaičiavo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant PTL, nerūdijančiojo plieno vielos strypų gamyba sudarė mažiau kaip 5 % visos vielos strypų gamybos Kinijoje.

6

(7)  Dėl konfidencialumo konkretūs nustatyti dempingo skirtumai negali būti atskleisti, todėl pateikiami nurodant ribinius dydžius.

7

(8)  Turkija įprastinę muito normą vielos strypams padidino iki 40 % 2014 m. lapkričio mėn., t. y. po PTL, todėl tai neiškraipo išvadų dėl panašios šalies.

8

(9)  2015 m. sausio 20 d.„South China Morning Post“, 2015 m. kovo 26 d.„Le Figaro“, 2015 m. balandžio 20 d.„The Australian Financial review“, 2015 m. gegužės 7 d.„CNBC“.

9

(10)  Vielos stypai plačiai naudojami statybų sektoriuje.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1847

2015 m. spalio 14 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/28

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1848

2015 m. spalio 5 d.

dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2015 m.

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | Valstybės narės ir Sąjunga turi veikti siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis, užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje; |
| --- | --- |

(1)

Valstybės narės ir Sąjunga turi veikti siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis, užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje;

| (2) | Sąjunga turi kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir socialinę apsaugą, taip pat moterų ir vyrų lygybę. Nustatydama ir įgyvendinama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir su aukšto lygio švietimu bei mokymu; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga turi kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir socialinę apsaugą, taip pat moterų ir vyrų lygybę. Nustatydama ir įgyvendinama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir su aukšto lygio švietimu bei mokymu;

| (3) | valstybių narių užimtumo politikos gairės dera su valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis, pateiktomis Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (4). Kartu jos sudaro strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo integruotas gaires (toliau – „Europa 2020“ integruotos gairės) ir turi būti Tarybos priimtos, kad jomis būtų vadovaujamasi valstybių narių ir Sąjungos politikoje; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių užimtumo politikos gairės dera su valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis, pateiktomis Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (4). Kartu jos sudaro strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo integruotas gaires (toliau – „Europa 2020“ integruotos gairės) ir turi būti Tarybos priimtos, kad jomis būtų vadovaujamasi valstybių narių ir Sąjungos politikoje;

| (4) | pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės, makroekonominės ir struktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos, biudžeto, užimtumo bei socialinės politikos priežiūrai, ir juo siekiama pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, visų pirma užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/707/ES (5). Tikimasi, kad Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip nustatyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar labiau pagerins jo veikimą; |
| --- | --- |

(4)

pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės, makroekonominės ir struktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos, biudžeto, užimtumo bei socialinės politikos priežiūrai, ir juo siekiama pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, visų pirma užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/707/ES (5). Tikimasi, kad Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip nustatyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar labiau pagerins jo veikimą;

| (5) | finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis SESV ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Tas politikos veiksmas, kuriuo derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir fiskalinės atsakomybės prisiėmimą, kartu atsižvelgiant į jų poveikį užimtumui ir socialinei sričiai. Šiuo požiūriu pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinė 2015 m. Tarybos ir Komisijos bendroje užimtumo ataskaitoje yra itin naudinga priemonė siekiant padėti laiku nustatyti pagrindines užimtumo ir socialines problemas bei skirtumus, ir nustatyti sritis, kuriose labiausiai reikia politinio atsako; |
| --- | --- |

(5)

finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis SESV ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Tas politikos veiksmas, kuriuo derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir fiskalinės atsakomybės prisiėmimą, kartu atsižvelgiant į jų poveikį užimtumui ir socialinei sričiai. Šiuo požiūriu pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinė 2015 m. Tarybos ir Komisijos bendroje užimtumo ataskaitoje yra itin naudinga priemonė siekiant padėti laiku nustatyti pagrindines užimtumo ir socialines problemas bei skirtumus, ir nustatyti sritis, kuriose labiausiai reikia politinio atsako;

| (6) | reformos darbo rinkoje, be kita ko, nacionaliniai darbo užmokesčio nustatymo mechanizmai, turėtų atitikti nacionalinę socialinio dialogo praktiką ir palikti būtiną politinę erdvę plačiam socialinių ir ekonominių klausimų nagrinėjimui; |
| --- | --- |

(6)

reformos darbo rinkoje, be kita ko, nacionaliniai darbo užmokesčio nustatymo mechanizmai, turėtų atitikti nacionalinę socialinio dialogo praktiką ir palikti būtiną politinę erdvę plačiam socialinių ir ekonominių klausimų nagrinėjimui;

| (7) | valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti krizės socialinio poveikio problemą ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius, ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės visiems ir sumažintas skurdas bei socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudos visiems piliečiams ir visiems regionams; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti krizės socialinio poveikio problemą ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius, ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės visiems ir sumažintas skurdas bei socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudos visiems piliečiams ir visiems regionams;

| (8) | veiksmai pagal „Europa 2020“ integruotas gaires yra svarbus indėlis siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ (toliau – strategija „Europa 2020“) tikslų. Strategija „Europa 2020“ turėtų būti grindžiama integruotu Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkiniu, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, užtikrintas atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

(8)

veiksmai pagal „Europa 2020“ integruotas gaires yra svarbus indėlis siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ (toliau – strategija „Europa 2020“) tikslų. Strategija „Europa 2020“ turėtų būti grindžiama integruotu Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkiniu, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, užtikrintas atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| (9) | nors „Europa 2020“ integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos partnerystėje su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais; |
| --- | --- |

(9)

nors „Europa 2020“ integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos partnerystėje su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais;

| (10) | „Europa 2020“ integruotos gairės nustato valstybėms narėms reformų įgyvendinimo kryptis ir atspindi valstybių narių tarpusavio priklausomybę. Tos integruotos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir galiojančius Europos teisės aktus. Tos integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas; |
| --- | --- |

(10)

„Europa 2020“ integruotos gairės nustato valstybėms narėms reformų įgyvendinimo kryptis ir atspindi valstybių narių tarpusavio priklausomybę. Tos integruotos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir galiojančius Europos teisės aktus. Tos integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas;

| (11) | Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais Sutartyje nustatytais savo įgaliojimais, turėtų stebėti, kaip atsižvelgiant į užimtumo gaires įgyvendinamos atitinkamos politikos kryptys. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turėtų glaudžiai bendradarbiauti, |
| --- | --- |

(11)

Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais Sutartyje nustatytais savo įgaliojimais, turėtų stebėti, kaip atsižvelgiant į užimtumo gaires įgyvendinamos atitinkamos politikos kryptys. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turėtų glaudžiai bendradarbiauti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priimamos priede pateiktos valstybių narių užimtumo politikos gairės. Šios gairės yra „Europa 2020“ integruotų gairių dalis.

2 straipsnis

Į priede pateiktas gaires valstybės narės atsižvelgia savo užimtumo politikoje ir reformų programose, pranešimas apie kurias pateikiamas pagal SESV 148 straipsnio 3 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2015 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. SCHMIT

---

(1)  2015 m. liepos 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2015 m. gegužės 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  2015 m. birželio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

4

(5)  2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24, p. 46).

5

---

PRIEDAS

VALSTYBIŲ NARIŲ UŽIMTUMO POLITIKOS GAIRĖS

„EUROPA 2020“ INTEGRUOTŲ GAIRIŲ II DALIS

5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas

Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kokybiškų darbo vietų kūrimui, mažinti kliūtis verslui samdyti žmones, skatinti verslumą ir visų pirma remti mažų įmonių kūrimą ir augimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir skatinti socialines inovacijas.

Mokesčių našta turėtų būti perkelta nuo darbo jėgos kitiems apmokestinimo šaltiniams, kuriais būtų mažiau varžomas užimtumas ir ekonomikos augimas, tuo pačiu apsaugant pajamas, reikalingas tinkamai socialinei apsaugai ir ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms. Darbo jėgos apmokestinimo mažinimo tikslas turėtų būti šalinti kliūtis dalyvauti darbo rinkoje ir paskatas joje nedalyvauti, visų pirma kalbant apie labiausiai nuo darbo rinkos nutolusius asmenis.

Valstybės narės kartu su socialiniais partneriais ir laikydamosi nacionalinės praktikos turėtų skatinti taikyti darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, kurie leistų darbo užmokestį pritaikyti prie produktyvumo pokyčių. Turėtų būti atsižvelgiama į gebėjimų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir bendrovių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Nustatydami minimalų darbo užmokestį, valstybės narės ir socialiniai partneriai turėtų įvertinti jo poveikį dirbančiųjų skurdui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui.

6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas

Valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai užtikrindamos reikiamas žinias, įgūdžius ir kompetencijas. Valstybės narės turėtų daryti būtinas investicijas į visas švietimo ir mokymo sistemas siekiant didinti jų veiksmingumą ir efektyvumą gerinant darbo jėgos įgūdžius bei kompetencijas, kad tokiu būdu jos galėtų geriau numatyti ir patenkinti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius vis labiau skaitmeninėje ekonomikoje ir technologinių, aplinkos bei demografinių pokyčių kontekste. Valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų gerinama prieiga visiems prie kokybiško mokymosi visą gyvenimą ir įgyvendindamos vyresnių žmonių aktyvumo strategijas, kuriomis siekiama, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis.

Turėtų būti šalinami struktūriniai švietimo ir mokymo sistemų trūkumai, kad būtų užtikrinti kokybiški mokymosi rezultatai ir sumažintas mokyklos nebaigusių jaunuolių skaičius. Valstybės narės turėtų didinti išsilavinimo lygį, skatinti naudotis mokymosi darbo vietoje sistemomis, pavyzdžiui, dualinio mokymosi sistema, tobulinti profesinį mokymą ir didinti neformaliojo švietimo sistemoje įgytų gebėjimų ir kompetencijų pripažinimo ir patvirtinimo galimybes.

Turėtų būti sprendžiamos didelio nedarbo ir neveiklumo problemos. Ilgalaikio ir struktūrinio nedarbo atvejų skaičius turėtų būti gerokai sumažintas ir tokiam nedarbui turėtų būti užkirstas kelias pasitelkiant visa apimančias ir viena kitą sustiprinančias strategijas, kuriose numatyta konkretiems poreikiams pritaikyta aktyvi parama grįžimui į darbo rinką. Jaunimo nedarbo ir didelio nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) skaičiaus problemos turėtų būti visapusiškai sprendžiamos gerinant perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką struktūrą, be kita ko, visiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą.

Turėtų būti mažinamos kliūtys įsidarbinti, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms.

Turėtų būti skatinamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir turi būti užtikrinta lyčių lygybė, be kita ko, nustatant vienodą darbo užmokestį. Turėtų būti skatinamas darbo ir šeimos gyvenimo derinimas, visų pirma galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ikimokykliniu ugdymu, prieinamomis ir kokybiškomis priežiūros paslaugomis bei prieinama ir kokybiška ilgalaike priežiūra.

Valstybės narės turėtų visokeriopai pasinaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų parama, kad skatintų užimtumą, socialinę įtrauktį, sustiprintų mokymąsi visą gyvenimą ir švietimą bei pagerintų viešąjį administravimą.

7 gairė. Darbo rinkų veikimo gerinimas

Valstybės narės turėtų atsižvelgti į darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus. Jos turėtų mažinti segmentaciją darbo rinkose bei užkirsti jai kelią ir kovoti su nedeklaruojamu darbu. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti tinkamą įdarbinimo aplinką ir teikti atitinkamo lygio apsaugą visiems dirbantiems ir darbo ieškantiems asmenims. Turėtų būti užtikrinta užimtumo kokybė socialinio ir ekonominio saugumo, darbo organizavimo, švietimo ir mokymosi galimybių, darbo sąlygų (įskaitant sveikatą ir saugą) ir profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimo atžvilgiu.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką ir siekdamos gerinti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimą ir efektyvumą, turėtų aktyviai įtraukti nacionalinius parlamentus ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politiką.

Valstybės narės turėtų stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką didindamos jos veiksmingumą, tikslingumą, plėsdamos informavimo veiklą, aprėptį ir stiprindamos sąveiką su pasyviomis priemonėmis, taip pat nustatydamos bedarbių teises ir pareigas, kad jie galėtų aktyviai ieškoti darbo. Šia politika turėtų būti siekiama gerinti atitiktį darbo rinkos poreikiams ir remti tvarų perėjimą.

Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos būtų geresnės ir veiksmingesnės tam, kad būtų mažinamas nedarbas ir trumpinamas jo laikotarpis, teikdamos konkretiems poreikiams pritaikytas paslaugas, siekiant remti darbo ieškančius asmenis, remiant darbo rinkos paklausą ir diegiant veiklos rezultatų vertinimo sistemas. Valstybės narės turėtų veiksmingai aktyvinti asmenis, galinčius dalyvauti darbo rinkoje, ir suteikti jiems galimybių tai daryti, ir apsaugoti tuos, kurie negali dalyvauti darbo rinkoje. Investuodamos į žmogiškąjį kapitalą, valstybės narės turėtų skatinti visoms moterims ir visiems vyrams atviras įtraukiąsias darbo rinkas įgyvendindamos veiksmingas kovos su diskriminacija priemones ir didinti įsidarbinimo galimybes.

Turėtų būti skatinamas darbuotojų judumas siekiant išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą. Turėtų būti pašalintos kliūtys judumui profesinių pensijų ir kvalifikacijų pripažinimo srityse. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis, ir atpažinti galimo protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų pavojų.

8 gairė. Socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir skatinimas sudaryti lygias galimybes

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį, skatindamos sudaryti lygias galimybes, įskaitant vyrų ir moterų, ir šalindamos nelygybę. Universalius metodus papildžius selektyviais metodais padidės veiksmingumas, o supaprastinimas turėtų užtikrinti geresnį prieinamumą ir kokybę. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama prevencijos ir integruotoms strategijoms. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti skatinama socialinė įtrauktis skatinant žmones aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės veikloje. Nebrangios, prieinamos ir kokybiškos paslaugos, pavyzdžiui, vaikų priežiūros, užklasinės veiklos priežiūros, švietimo, mokymo, būsto, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros paslaugos, yra esminės. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pagrindinėms paslaugoms ir veiksmams siekiant užkirsti kelią mokyklos nebaigimui, sumažinti dirbančiųjų skurdą ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi.

Tuo tikslu turėtų būti naudojamasi įvairiomis viena kitą papildančiomis priemonėmis, laikantis aktyvios įtraukties principų, įskaitant aktyvinimo darbo rinkoje paslaugas, prieinamas kokybiškas paslaugas ir tinkamą pajamų rėmimą, atsižvelgiant į individualias reikmes. Socialinės apsaugos sistemos turėtų būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiama apsauga ir investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai, juos mažinti ir nuo jų apsaugoti visuose gyvenimo etapuose.

Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius valstybės narės turėtų užtikrinti moterų ir vyrų pensijų sistemų tvarumą ir adekvatumą. Valstybės narės turėtų gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų kokybę, prieinamumą, veiksmingumą ir efektyvumą užtikrindamos tvarumą.

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/33

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1849

2015 m. spalio 13 d.

dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikroms Ganos kilmės daržovėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 6858)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams arba augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 16 straipsnio 3 dalies trečiąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | valstybių narių atlikti augalų sveikatos patikrinimai (buvo patikrintos tam tikrų Ganos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos) parodė, kad daug šių augalų ir augalinių produktų buvo užkrėsta kenksmingaisiais organizmais, daugiausia ne europiniais Tephritidae, kaip antai Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny arba Bemisia tabaci (Genn.). Nuo 2009 m. smarkiai daugėjo sulaikomų Ganos kilmės siuntų, kuriose yra kenksmingųjų organizmų. Daugelis sulaikymo atvejų susiję su Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. augalais, išskyrus sėklas, ir su Solanum L. augalais, išskyrus S. lycopersicum L. augalus (toliau – minėtos prekės); |
| --- | --- |

(1)

valstybių narių atlikti augalų sveikatos patikrinimai (buvo patikrintos tam tikrų Ganos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos) parodė, kad daug šių augalų ir augalinių produktų buvo užkrėsta kenksmingaisiais organizmais, daugiausia ne europiniais Tephritidae, kaip antai Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny arba Bemisia tabaci (Genn.). Nuo 2009 m. smarkiai daugėjo sulaikomų Ganos kilmės siuntų, kuriose yra kenksmingųjų organizmų. Daugelis sulaikymo atvejų susiję su Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. augalais, išskyrus sėklas, ir su Solanum L. augalais, išskyrus S. lycopersicum L. augalus (toliau – minėtos prekės);

| (2) | 2012 ir 2015 m. Ganoje Komisijos atliktas auditas, rodo, kad fitosanitarijos eksporto sertifikavimo sistemoje yra trūkumų. Nepaisant Ganos kompetentingų institucijų patikinimų ir veiksmų sulaikymo atvejų skaičius toliau didėjo; |
| --- | --- |

(2)

2012 ir 2015 m. Ganoje Komisijos atliktas auditas, rodo, kad fitosanitarijos eksporto sertifikavimo sistemoje yra trūkumų. Nepaisant Ganos kompetentingų institucijų patikinimų ir veiksmų sulaikymo atvejų skaičius toliau didėjo;

| (3) | Komisija, atsižvelgdama į šių auditų rezultatus ir sulaikymo atvejų skaičių, padarė išvadą, kad dabartinės Ganos taikomos fitosanitarinės apsaugos priemonės nėra pakankamos norint užtikrinti, kad Ganos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos nebūtų užkrėstos kenksmingaisiais organizmais arba kad būtų išvengta kenksmingųjų organizmų patekimo į Sąjungą su importuojamomis minėtomis prekėmis rizikos; |
| --- | --- |

(3)

Komisija, atsižvelgdama į šių auditų rezultatus ir sulaikymo atvejų skaičių, padarė išvadą, kad dabartinės Ganos taikomos fitosanitarinės apsaugos priemonės nėra pakankamos norint užtikrinti, kad Ganos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos nebūtų užkrėstos kenksmingaisiais organizmais arba kad būtų išvengta kenksmingųjų organizmų patekimo į Sąjungą su importuojamomis minėtomis prekėmis rizikos;

| (4) | turėtų būti imtasi priemonių, skirtų spręsti klausimą dėl rizikos, kurią kelia minėtų prekių importas į Sąjungą. Todėl turėtų būti uždrausta įvežti į Sąjungą minėtas prekes; |
| --- | --- |

(4)

turėtų būti imtasi priemonių, skirtų spręsti klausimą dėl rizikos, kurią kelia minėtų prekių importas į Sąjungą. Todėl turėtų būti uždrausta įvežti į Sąjungą minėtas prekes;

| (5) | siekiant spręsti klausimą dėl išliekančios patekimo rizikos ir suteikti Ganai galimybę atnaujinti sertifikavimo sistemą, priemonės turėtų galioti iki 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(5)

siekiant spręsti klausimą dėl išliekančios patekimo rizikos ir suteikti Ganai galimybę atnaujinti sertifikavimo sistemą, priemonės turėtų galioti iki 2016 m. gruodžio 31 d.;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

1 straipsnis

Draudžiama įvežti į Sąjungos teritoriją Ganos kilmės Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. augalus, išskyrus sėklas, ir Solanum L. augalus, išskyrus S. lycopersicum L. augalus.

2 straipsnis

1 straipsnis taikomas iki 2016 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

---

Klaidų ištaisymas

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/35

---

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas), klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 354, 2013 m. gruodžio 28 d.
  )

| 1) | 135 puslapis, 8 konstatuojamoji dalis: |
| --- | --- |

1)

135 puslapis, 8 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(8) | siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir vienkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai;“, |
| --- | --- |

„(8)

siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir vienkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai;“,

turi būti:

| „(8) | siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir kartais teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir kartkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai;“; |
| --- | --- |

„(8)

siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir kartais teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir kartkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai;“;

| 2) | 139 puslapis, 1 straipsnio 3 dalies a punkto ii papunktis (Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies naujas k punktas): |
| --- | --- |

2)

139 puslapis, 1 straipsnio 3 dalies a punkto ii papunktis (Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies naujas k punktas):

yra:

„k)   „Europos profesinė kortelė“– elektroninė kortelė, įrodanti, kad specialistas įvykdė visas būtinas sąlygas, kad galėtų laikinai arba vienkartinai teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje arba kad profesinės kvalifikacijos pripažintos siekiant įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje;“,

turi būti:

„k)   „Europos profesinė kortelė“– elektroninė kortelė, įrodanti, kad specialistas įvykdė visas būtinas sąlygas, kad galėtų laikinai ir kartais teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje arba kad profesinės kvalifikacijos pripažintos siekiant įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje;“;

| 3) | 141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4c straipsnio pavadinimas): |
| --- | --- |

3)

141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4c straipsnio pavadinimas):

yra:

„Europos profesinė kortelė siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje“,

turi būti:

„Europos profesinė kortelė siekiant laikinai ir kartais teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje“;

| 4) | 141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4c straipsnio 1 dalies pirmas sakinys): |
| --- | --- |

4)

141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4c straipsnio 1 dalies pirmas sakinys):

yra:

„1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per tris savaites patikrina paraišką ir jos patvirtinamuosius dokumentus esančius IMI byloje ir išduoda Europos profesinę kortelę siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje.“,

turi būti:

„1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per tris savaites patikrina paraišką ir jos patvirtinamuosius dokumentus esančius IMI byloje ir išduoda Europos profesinę kortelę siekiant laikinai ir kartais teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje.“;

| 5) | 141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4d straipsnio pavadinimas): |
| --- | --- |

5)

141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4d straipsnio pavadinimas):

yra:

„Europos profesinė kortelė siekiant įsisteigti ir laikinai bei vienkartinai teikti paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį“,

turi būti:

„Europos profesinė kortelė siekiant įsisteigti arba laikinai ir kartais teikti paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį“;

| 6) | 141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4d straipsnio 1 dalies pirmas sakinys): |
| --- | --- |

6)

141 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4d straipsnio 1 dalies pirmas sakinys):

yra:

„1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per vieną mėnesį patikrina IMI byloje esančių patvirtinamųjų dokumentų, kurie pateikiami siekiant gauti Europos profesinę kortelę įsisteigimui ar laikinam ir vienkartiniam paslaugų teikimui pagal 7 straipsnio 4 dalį, autentiškumą ir galiojimą.“,

turi būti:

„1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per vieną mėnesį patikrina IMI byloje esančių patvirtinamųjų dokumentų, kurie pateikiami siekiant gauti Europos profesinę kortelę įsisteigimui arba laikinam ir kartkartiniam paslaugų teikimui pagal 7 straipsnio 4 dalį, autentiškumą ir galiojimą.“;

| 7) | 143 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4e straipsnio 5 dalies antra pastraipa): |
| --- | --- |

7)

143 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4e straipsnio 5 dalies antra pastraipa):

yra:

„Gavusios prašymą panaikinti IMI bylą, susijusią su Europos profesine kortele, išduota įsisteigimo arba laikino ir vienkartinio paslaugų teikimo tikslais pagal 7 straipsnio 4 dalį, atitinkamos priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos išduoda profesinių kvalifikacijų turėtojui dokumentą, patvirtinantį jo profesinių kvalifikacijų pripažinimą.“,

turi būti:

„Gavusios prašymą panaikinti IMI bylą, susijusią su Europos profesine kortele, išduota įsisteigimo arba laikino ir kartkartinio paslaugų teikimo tikslais pagal 7 straipsnio 4 dalį, atitinkamos priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos išduoda profesinių kvalifikacijų turėtojui dokumentą, patvirtinantį jo profesinių kvalifikacijų pripažinimą.“;

| 8) | 144 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4f straipsnio 4 dalis): |
| --- | --- |

8)

144 puslapis, 1 straipsnio 5 dalis (naujo 4f straipsnio 4 dalis):

yra:

„4.   Paraiškos siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje, kai tokia profesinė veikla daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai, nagrinėjamos pagal II antraštinės dalies nuostatas.“,

turi būti:

„4.   Paraiškos siekiant laikinai ir kartais teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje, kai tokia profesinė veikla daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai, nagrinėjamos pagal II antraštinės dalies nuostatas.“

---