# Euroopan unionin L 275/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 275 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta20. lokakuuta 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 275

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta20. lokakuuta 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1864, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1865, annettu 7 päivänä lokakuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cipolla bianca di Margherita (SMM)) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1866, annettu 13 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2014 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kokoelmien rekisterin, määräysten noudattamisen seurannan ja parhaiden käytäntöjen osalta | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1867, annettu 19 päivänä lokakuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 494/2002 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on purkamisvelvoitteesta | 20 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1868, annettu 19 päivänä lokakuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 22 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1869, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Belgian hakemus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk) | 24 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1870, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Italian hakemus – EGF/2015/004 IT/Alitalia) | 26 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1871, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Saksan hakemus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel) | 28 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1872, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta | 30 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1873, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiinin (4,4′-DMAR) ja 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiinin (MT-45) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin | 32 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1874, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-metyyliamfetamiinin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin | 35 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1875, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin | 38 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1876, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin | 43 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1877, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648)

   (
  1
  ) | 46 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1864, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1865, annettu 7 päivänä lokakuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cipolla bianca di Margherita (SMM))

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1866, annettu 13 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2014 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kokoelmien rekisterin, määräysten noudattamisen seurannan ja parhaiden käytäntöjen osalta

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1867, annettu 19 päivänä lokakuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 494/2002 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on purkamisvelvoitteesta

20

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1868, annettu 19 päivänä lokakuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

22

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1869, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Belgian hakemus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

24

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1870, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Italian hakemus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

26

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1871, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Saksan hakemus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

28

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1872, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

30

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1873, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiinin (4,4′-DMAR) ja 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiinin (MT-45) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

32

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1874, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-metyyliamfetamiinin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

35

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1875, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

38

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1876, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

43

*

Komission päätös (EU) 2015/1877, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648)

1

46

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2015/1145, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä ( EUVL L 191, 17.7.2015 ) | 68 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2015/1145, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä ( EUVL L 191, 17.7.2015 )

( EUVL L 191, 17.7.2015 )

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1864,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kyproksen hakemus nimityksen ”Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kyproksen hakemus nimityksen ”Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 189, 6.6.2015, s. 14.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1865,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2015,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cipolla bianca di Margherita (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Cipolla bianca di Margherita” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Cipolla bianca di Margherita” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Cipolla bianca di Margherita” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Cipolla bianca di Margherita” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Cipolla bianca di Margherita” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 189, 6.6.2015, s. 17.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1866,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2014 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kokoelmien rekisterin, määräysten noudattamisen seurannan ja parhaiden käytäntöjen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan määräysten noudattamistoimenpiteistä käyttäjille unionissa 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2014 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, 7 artiklan 6 kohdan ja 8 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 511/2014 vahvistetaan säännöt, joilla säännellään geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen jakamista geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan, jäljempänä ’Nagoyan pöytäkirja’, mukaisesti. Kyseisen asetuksen tehokkaalla täytäntöönpanolla edistetään myös biologisen monimuotoisuuden suojelua ja sen osien kestävää käyttöä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 511/2014 vahvistetaan säännöt, joilla säännellään geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen jakamista geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan, jäljempänä ’Nagoyan pöytäkirja’, mukaisesti. Kyseisen asetuksen tehokkaalla täytäntöönpanolla edistetään myös biologisen monimuotoisuuden suojelua ja sen osien kestävää käyttöä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen määräysten mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 ja 8 artiklassa säädetään vapaaehtoisista välineistä, kuten kokoelmien rekisteristä ja parhaista käytännöistä, joilla autetaan käyttäjiä noudattamaan asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta. Katsotaan, että käyttäjien on helpompi noudattaa kyseistä velvoitetta, kun yksilöidään ja rekisteröidään kokoelmat, jotka todella soveltavat menetelmiä sen varmistamiseksi, että geenivaroja ja niihin liittyviä tietoja toimitetaan ainoastaan sellaisten asiakirjojen kanssa, jotka osoittavat geenivarojen laillisen saannin ja tilanteen mukaan keskinäisesti sovittujen ehtojen soveltamisen. Käyttäjien, jotka ovat hankkineet geenivaransa rekisteriin sisältyvästä kokoelmasta, olisi katsottava harjoittaneen asianmukaista huolellisuutta tietojen hakemiseksi. Lisäksi odotetaan, että käyttäjien on helpompi täyttää asianmukaisen huolellisuuden velvoite, kun yksilöidään ja tunnustetaan parhaiksi käytännöiksi toimenpiteet, jotka erityisen hyvin edistävät Nagoyan pöytäkirjan täytäntöönpanojärjestelmän noudattamista kohtuullisin kustannuksin ja oikeusvarmuudella. Toimivaltaisten viranomaisten olisi määräysten noudattamista koskevissa tarkastuksissa tarkasteltava sitä, soveltavatko käyttäjät todella tunnustettua parasta käytäntöä. Jotta varmistetaan kyseisten määräysten yhdenmukainen täytäntöönpano, tarvitaan yksityiskohtaisia sääntöjä menettelyistä, joita on noudatettava, kun pyydetään kokoelman tai sen osan rekisteröintiä tai kun kyseessä on parhaiden käytäntöjen tunnustaminen. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 ja 8 artiklassa säädetään vapaaehtoisista välineistä, kuten kokoelmien rekisteristä ja parhaista käytännöistä, joilla autetaan käyttäjiä noudattamaan asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta. Katsotaan, että käyttäjien on helpompi noudattaa kyseistä velvoitetta, kun yksilöidään ja rekisteröidään kokoelmat, jotka todella soveltavat menetelmiä sen varmistamiseksi, että geenivaroja ja niihin liittyviä tietoja toimitetaan ainoastaan sellaisten asiakirjojen kanssa, jotka osoittavat geenivarojen laillisen saannin ja tilanteen mukaan keskinäisesti sovittujen ehtojen soveltamisen. Käyttäjien, jotka ovat hankkineet geenivaransa rekisteriin sisältyvästä kokoelmasta, olisi katsottava harjoittaneen asianmukaista huolellisuutta tietojen hakemiseksi. Lisäksi odotetaan, että käyttäjien on helpompi täyttää asianmukaisen huolellisuuden velvoite, kun yksilöidään ja tunnustetaan parhaiksi käytännöiksi toimenpiteet, jotka erityisen hyvin edistävät Nagoyan pöytäkirjan täytäntöönpanojärjestelmän noudattamista kohtuullisin kustannuksin ja oikeusvarmuudella. Toimivaltaisten viranomaisten olisi määräysten noudattamista koskevissa tarkastuksissa tarkasteltava sitä, soveltavatko käyttäjät todella tunnustettua parasta käytäntöä. Jotta varmistetaan kyseisten määräysten yhdenmukainen täytäntöönpano, tarvitaan yksityiskohtaisia sääntöjä menettelyistä, joita on noudatettava, kun pyydetään kokoelman tai sen osan rekisteröintiä tai kun kyseessä on parhaiden käytäntöjen tunnustaminen.

| (3) | Jos hakija, joka haluaa tulla sisällytetyksi rekisteriin, on kokoelmien verkoston jäsen, on hyödyllistä, että kyseinen hakija toimittaa tiedot mahdollisista saman verkoston muista kokoelmista tai niiden osista, joista tehdään tai joista on tehty hakemus muissa jäsenvaltioissa. Jotta hakijoiden oikeudenmukainen ja johdonmukainen käsittely eri jäsenvaltioissa olisi helpompaa kokoelmia tai niiden osia tarkastettaessa, niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat saaneet tietoonsa verkostoon kuuluvia eri kokoelmia tai niiden osia koskevia hakemuksia, olisi harkittava tietojen vaihtamista niiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, joissa verkoston muut jäsenet ovat tehneet hakemuksia. |
| --- | --- |

(3)

Jos hakija, joka haluaa tulla sisällytetyksi rekisteriin, on kokoelmien verkoston jäsen, on hyödyllistä, että kyseinen hakija toimittaa tiedot mahdollisista saman verkoston muista kokoelmista tai niiden osista, joista tehdään tai joista on tehty hakemus muissa jäsenvaltioissa. Jotta hakijoiden oikeudenmukainen ja johdonmukainen käsittely eri jäsenvaltioissa olisi helpompaa kokoelmia tai niiden osia tarkastettaessa, niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat saaneet tietoonsa verkostoon kuuluvia eri kokoelmia tai niiden osia koskevia hakemuksia, olisi harkittava tietojen vaihtamista niiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, joissa verkoston muut jäsenet ovat tehneet hakemuksia.

| (4) | Asetusta (EU) N:o 511/2014 sovelletaan geenivaroihin ja geenivaroihin liittyvään perinteiseen tietämykseen. Materiaaleihin, joiden käyttö edellyttää vakuutusta asianmukaisesta huolellisuudesta, kuuluvat geenivarat, geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys sekä niiden yhdistelmä. |
| --- | --- |

(4)

Asetusta (EU) N:o 511/2014 sovelletaan geenivaroihin ja geenivaroihin liittyvään perinteiseen tietämykseen. Materiaaleihin, joiden käyttö edellyttää vakuutusta asianmukaisesta huolellisuudesta, kuuluvat geenivarat, geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys sekä niiden yhdistelmä.

| (5) | Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset olosuhteet määräysten noudattamisen seurantaa koskevien säännösten täytäntöönpanolle, tarvitaan yksityiskohtaiset säännöt vakuutuksista, joita tutkimusrahoituksen saajien on annettava, kun tutkimukseen liittyy geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, sekä vakuutuksista, joita käyttäjien on annettava, kun geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä käyttämällä kehitetty tuote on loppukehitysvaiheessa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset olosuhteet määräysten noudattamisen seurantaa koskevien säännösten täytäntöönpanolle, tarvitaan yksityiskohtaiset säännöt vakuutuksista, joita tutkimusrahoituksen saajien on annettava, kun tutkimukseen liittyy geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, sekä vakuutuksista, joita käyttäjien on annettava, kun geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä käyttämällä kehitetty tuote on loppukehitysvaiheessa.

| (6) | Seurattaessa määräysten noudattamista tutkimusrahoitusvaiheessa on tärkeää varmistaa, että rahoituksen saajat ymmärtävät asetukseen (EU) N:o 511/2014 perustuvat velvoitteensa ja että ne harjoittavat asianmukaista huolellisuutta. Yhtä tärkeää on antaa tietoa saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle ja varmistaa, että annetut tiedot ovat hyödyllisiä Nagoyan pöytäkirjan toiminnalle ja täytäntöönpanolle. Kun kansainvälisesti tunnustettua vaatimustenmukaisuustodistusta ei ole saatavilla, olisi toimitettava muita asiaa koskevia tietoja. Jotta voidaan saavuttaa tasapaino tavoitteiden välillä eli toimittaa hyödylliset tiedot saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle mutta ei kuormittaa liikaa tutkimusrahoituksen saajia, tässä vaiheessa olisi vaihdettava ainoastaan tietoja, jotka ovat olennaisia geenivarojen yksilöimiselle. |
| --- | --- |

(6)

Seurattaessa määräysten noudattamista tutkimusrahoitusvaiheessa on tärkeää varmistaa, että rahoituksen saajat ymmärtävät asetukseen (EU) N:o 511/2014 perustuvat velvoitteensa ja että ne harjoittavat asianmukaista huolellisuutta. Yhtä tärkeää on antaa tietoa saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle ja varmistaa, että annetut tiedot ovat hyödyllisiä Nagoyan pöytäkirjan toiminnalle ja täytäntöönpanolle. Kun kansainvälisesti tunnustettua vaatimustenmukaisuustodistusta ei ole saatavilla, olisi toimitettava muita asiaa koskevia tietoja. Jotta voidaan saavuttaa tasapaino tavoitteiden välillä eli toimittaa hyödylliset tiedot saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle mutta ei kuormittaa liikaa tutkimusrahoituksen saajia, tässä vaiheessa olisi vaihdettava ainoastaan tietoja, jotka ovat olennaisia geenivarojen yksilöimiselle.

| (7) | Määräysten noudattamisen seuranta on tehokasta, kun se toteutetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa käyttö tapahtuu. Sen vuoksi on aiheellista, että asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus toimitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon rahoituksen saaja on sijoittautunut, koska tutkimus, jossa käytetään geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, tapahtuu yleensä kyseisessä maassa. |
| --- | --- |

(7)

Määräysten noudattamisen seuranta on tehokasta, kun se toteutetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa käyttö tapahtuu. Sen vuoksi on aiheellista, että asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus toimitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon rahoituksen saaja on sijoittautunut, koska tutkimus, jossa käytetään geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, tapahtuu yleensä kyseisessä maassa.

| (8) | Asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten tarpeetonta päällekkäisyyttä olisi vältettävä. Tämän vuoksi tutkimusrahoituksen saajien antama vakuutus voi kattaa useamman kuin yhden geenivaran tai mitä tahansa geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Useat käyttäjät yhdessä voivat antaa yhden vakuutuksen, jos he tekevät yhdessä yhdellä avustuksella rahoitettua tutkimusta, johon liittyy geenivaroja ja mitä tahansa geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Tässä yhteydessä olisi annettava erityisrooli hankkeen koordinaattorille, jonka olisi oltava vastuussa vakuutuksen toimittamisesta asianomaisten käyttäjien puolesta. Asetuksen (EU) N:o 511/2014 12 artiklan valossa toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaanottaa hankkeen koordinaattorin antamat vakuutukset, olisi toimitettava tiedot muiden jäsenvaltioiden vastaaville viranomaisille. |
| --- | --- |

(8)

Asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten tarpeetonta päällekkäisyyttä olisi vältettävä. Tämän vuoksi tutkimusrahoituksen saajien antama vakuutus voi kattaa useamman kuin yhden geenivaran tai mitä tahansa geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Useat käyttäjät yhdessä voivat antaa yhden vakuutuksen, jos he tekevät yhdessä yhdellä avustuksella rahoitettua tutkimusta, johon liittyy geenivaroja ja mitä tahansa geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Tässä yhteydessä olisi annettava erityisrooli hankkeen koordinaattorille, jonka olisi oltava vastuussa vakuutuksen toimittamisesta asianomaisten käyttäjien puolesta. Asetuksen (EU) N:o 511/2014 12 artiklan valossa toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaanottaa hankkeen koordinaattorin antamat vakuutukset, olisi toimitettava tiedot muiden jäsenvaltioiden vastaaville viranomaisille.

| (9) | Jotta voidaan seurata asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 2 kohdan säännösten noudattamista, olisi määritettävä käytön loppuvaihe eli tuotteen loppukehitysvaihe. Tuotteen loppukehitysvaiheen voidaan katsoa oikeusvarmuudella päättyneen silloin, kun joko pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tai tehdään ilmoitus ennen kuin tuote saatetaan ensimmäisen kerran unionin markkinoille tai tapauksessa, jossa ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta, silloin kun unionin markkinoille saatetaan ensimmäisen kerran tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Joissakin tapauksissa taho, joka pyytää lupaa markkinoille pääsyyn, tekee ilmoituksen tai saattaa tuotteen ensimmäistä kertaa unionin markkinoille, on joku muu kuin käyttäjä. Jotta voidaan tehokkaasti ottaa huomioon kaikenlainen toiminta, jossa käytetään geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä unionissa, asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen antaminen kuuluu mainituissa tapauksissa käyttäjälle, joka myy tai jollakin muulla tavoin siirtää käytön tuloksen. Määräysten noudattamisen tehokkaassa seurannassa unionissa olisi myös käsiteltävä tapauksia, joissa käyttö on loppunut unionissa ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin toisella tavalla unionin ulkopuolelle saattamatta tuotetta unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan seurata asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 2 kohdan säännösten noudattamista, olisi määritettävä käytön loppuvaihe eli tuotteen loppukehitysvaihe. Tuotteen loppukehitysvaiheen voidaan katsoa oikeusvarmuudella päättyneen silloin, kun joko pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tai tehdään ilmoitus ennen kuin tuote saatetaan ensimmäisen kerran unionin markkinoille tai tapauksessa, jossa ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta, silloin kun unionin markkinoille saatetaan ensimmäisen kerran tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. Joissakin tapauksissa taho, joka pyytää lupaa markkinoille pääsyyn, tekee ilmoituksen tai saattaa tuotteen ensimmäistä kertaa unionin markkinoille, on joku muu kuin käyttäjä. Jotta voidaan tehokkaasti ottaa huomioon kaikenlainen toiminta, jossa käytetään geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä unionissa, asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen antaminen kuuluu mainituissa tapauksissa käyttäjälle, joka myy tai jollakin muulla tavoin siirtää käytön tuloksen. Määräysten noudattamisen tehokkaassa seurannassa unionissa olisi myös käsiteltävä tapauksia, joissa käyttö on loppunut unionissa ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin toisella tavalla unionin ulkopuolelle saattamatta tuotetta unionin markkinoille.

| (10) | Nämä erilaiset tapahtumat, joiden johdosta käyttäjä antaa asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tuotteen loppukehitysvaiheessa, ovat toisensa poissulkevia, ja sen vuoksi vakuutus olisi tehtävä vain kerran. Kun tuotteen loppukehitysvaihe saavutetaan ennen kyseisiä tapahtumia, asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus olisi annettava ennen ensimmäistä tapahtumaa. |
| --- | --- |

(10)

Nämä erilaiset tapahtumat, joiden johdosta käyttäjä antaa asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tuotteen loppukehitysvaiheessa, ovat toisensa poissulkevia, ja sen vuoksi vakuutus olisi tehtävä vain kerran. Kun tuotteen loppukehitysvaihe saavutetaan ennen kyseisiä tapahtumia, asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus olisi annettava ennen ensimmäistä tapahtumaa.

| (11) | Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava asianmukaista huolellisuutta koskevissa vakuutuksissa annetut tiedot saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kun kansainvälisesti tunnustettua vaatimustenmukaisuustodistusta ei ole saatavilla, olisi toimitettava muita asiaa koskevia tietoja Nagoyan pöytäkirjan 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti, kuten asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritetään. Jotta voidaan varmistaa Nagoyan pöytäkirjan ja erityisesti saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevan tiedonvälitysjärjestelmän tehokas toiminta, olisi vaihdettava ainoastaan tietoja, jotka helpottavat Nagoyan pöytäkirjan 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaa seurantaa. |
| --- | --- |

(11)

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava asianmukaista huolellisuutta koskevissa vakuutuksissa annetut tiedot saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kun kansainvälisesti tunnustettua vaatimustenmukaisuustodistusta ei ole saatavilla, olisi toimitettava muita asiaa koskevia tietoja Nagoyan pöytäkirjan 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti, kuten asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritetään. Jotta voidaan varmistaa Nagoyan pöytäkirjan ja erityisesti saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevan tiedonvälitysjärjestelmän tehokas toiminta, olisi vaihdettava ainoastaan tietoja, jotka helpottavat Nagoyan pöytäkirjan 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaa seurantaa.

| (12) | Asianmukaista huolellisuutta koskevaa vakuutusta edellytetään geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen osalta, jos ne on saatu Nagoyan pöytäkirjan osapuolelta, joka on laatinut tähän liittyvää saatavuutta ja hyötyjen jakamista koskevaa lainsäädäntöä tai kansallisia vaatimuksia Nagoyan pöytäkirjan 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Asianmukaista huolellisuutta koskevaa vakuutusta edellytetään geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen osalta, jos ne on saatu Nagoyan pöytäkirjan osapuolelta, joka on laatinut tähän liittyvää saatavuutta ja hyötyjen jakamista koskevaa lainsäädäntöä tai kansallisia vaatimuksia Nagoyan pöytäkirjan 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti.

| (13) | Asetusta on toimenpiteiden uutuuden vuoksi tarpeen tarkistaa. Tässä yhteydessä asetuksen (EU) N:o 511/2014 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset voivat osoittautua hyödyllisiksi ja sen vuoksi ne olisi otettava huomioon, mikäli ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

(13)

Asetusta on toimenpiteiden uutuuden vuoksi tarpeen tarkistaa. Tässä yhteydessä asetuksen (EU) N:o 511/2014 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset voivat osoittautua hyödyllisiksi ja sen vuoksi ne olisi otettava huomioon, mikäli ne ovat saatavilla.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat saatavuutta ja hyödyn jakamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat saatavuutta ja hyödyn jakamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EU) N:o 511/2014 5, 7 ja 8 artiklan täytäntöönpanoon liittyvistä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat kokoelmien rekisteriä, määräysten noudattamisen seurantaa ja parhaita käytäntöjä.

2 artikla

Kokoelmien rekisteri

Komission asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan mukaisesti perustaman rekisterin on sisällettävä seuraavat tiedot kustakin kokoelmasta tai sen osasta:

| a) | komission myöntämä rekisteröintikoodi; |
| --- | --- |

a)

komission myöntämä rekisteröintikoodi;

| b) | kokoelmalle tai sen osalle annettu nimi ja sen yhteystiedot; |
| --- | --- |

b)

kokoelmalle tai sen osalle annettu nimi ja sen yhteystiedot;

| c) | ylläpitäjän nimi ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

c)

ylläpitäjän nimi ja yhteystiedot;

| d) | kokoelman tai sen osan luokka; |
| --- | --- |

d)

kokoelman tai sen osan luokka;

| e) | lyhyt kuvaus kokoelmasta tai sen osasta; |
| --- | --- |

e)

lyhyt kuvaus kokoelmasta tai sen osasta;

| f) | linkki tietokantaan, mikäli sellainen on; |
| --- | --- |

f)

linkki tietokantaan, mikäli sellainen on;

| g) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen laitos, joka on varmistanut kokoelman valmiudet noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohtaa; |
| --- | --- |

g)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen laitos, joka on varmistanut kokoelman valmiudet noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohtaa;

| h) | päivä, jona kokoelma on lisätty rekisteriin; |
| --- | --- |

h)

päivä, jona kokoelma on lisätty rekisteriin;

| i) | muu olemassa oleva tunnus, jos sellainen on saatavilla; |
| --- | --- |

i)

muu olemassa oleva tunnus, jos sellainen on saatavilla;

| j) | tarvittaessa päivä, jona kokoelma poistetaan rekisteristä. |
| --- | --- |

j)

tarvittaessa päivä, jona kokoelma poistetaan rekisteristä.

3 artikla

Pyyntö sisällyttämisestä rekisteriin ja ilmoitus komissiolle

1.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön, joka koskee kokoelman tai sen osan sisällyttämistä rekisteriin, on sisällettävä tämän asetuksen liitteessä I määritetyt tiedot.

Sen jälkeen, kun kokoelma tai sen osa on sisällytetty rekisteriin, kokoelman ylläpitäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat kokoelman valmiuksiin noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohtaa ja mahdollisista muutoksista tietoihin, jotka on toimitettu aikaisemmin tämän asetuksen liitteessä I olevan A osan perusteella.

2.   Jos hakija on kokoelmien verkoston jäsen, hakija voi kokoelman tai sen osan sisällyttämistä rekisteriin hakiessaan ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille muista saman verkoston kokoelmista tai osista, joista on tehty tai joista tehdään hakemus sisällyttämisestä rekisteriin muissa jäsenvaltioissa.

Tarkastaessaan kokoelmia tai niiden osia niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat saaneet tiedon kyseisistä hakemuksista, on harkittava tietojen vaihtoa niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joissa verkoston muut hakemukset on tehty.

3.   Asetuksen (ETY) N:o 511/2014 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun varmistukseen voivat kuulua seuraavat toimet:

| a) | paikalla suoritettavat tarkastukset; |
| --- | --- |

a)

paikalla suoritettavat tarkastukset;

| b) | niiden kokoelmaa tai sen osaa koskevien valittujen asiakirjojen tarkastus, jotka osoittavat asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan noudattamisen; |
| --- | --- |

b)

niiden kokoelmaa tai sen osaa koskevien valittujen asiakirjojen tarkastus, jotka osoittavat asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan noudattamisen;

| c) | sen tarkastaminen, onko geenivarojen valitut näytteet ja niihin liittyvät kyseistä kokoelmaa koskevat tiedot dokumentoitu asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

sen tarkastaminen, onko geenivarojen valitut näytteet ja niihin liittyvät kyseistä kokoelmaa koskevat tiedot dokumentoitu asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | sen tarkastaminen, onko kokoelman ylläpitäjällä valmiudet toimittaa johdonmukaisesti geenivaroja kolmansille henkilöille niiden käyttöä varten asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

sen tarkastaminen, onko kokoelman ylläpitäjällä valmiudet toimittaa johdonmukaisesti geenivaroja kolmansille henkilöille niiden käyttöä varten asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| e) | asiaan liittyvien henkilöiden, kuten kokoelman ylläpitäjän, henkilökunnan, ulkopuolisten tarkastajien sekä käyttäjien, jotka saavat näytteitä kyseisestä kokoelmasta, haastattelu. |
| --- | --- |

e)

asiaan liittyvien henkilöiden, kuten kokoelman ylläpitäjän, henkilökunnan, ulkopuolisten tarkastajien sekä käyttäjien, jotka saavat näytteitä kyseisestä kokoelmasta, haastattelu.

4.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta varten toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava komissiolle tiedot, jotka kokoelman ylläpitäjä on toimittanut asetuksen liitteessä I olevan A osan perusteella. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle kyseisten tietojen mahdollisista muutoksista.

4 artikla

Kokoelmien rekisteriä koskevat tarkastukset ja korjaavat toimet

1.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten suorittamien tarkastusten on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia ja niissä on voitava havaita tapaukset, joissa asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ei noudateta. Ne on suoritettava noudattaen määräajoin tarkastettavaa suunnitelmaa, joka on laadittu riskiperusteista lähestymistapaa soveltaen. Suunnitelmassa olisi varmistettava tarkastusten vähimmäistaso ja mahdollistettava tarkastusten tiheyden eriyttäminen.

2.   Jos on perusteltua huolta siitä, ettei rekisteriin sisällytetty kokoelma tai sen osa enää vastaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdassa esitettyjä perusteita, toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava lisätarkastus.

3.   Edellä 1 ja 2 tarkoitettuun tarkastukseen voivat kuulua seuraavat toimet:

| a) | paikalla suoritettavat tarkastukset; |
| --- | --- |

a)

paikalla suoritettavat tarkastukset;

| b) | niiden kokoelmaa tai sen osaa koskevien valittujen asiakirjojen tarkastus, jotka osoittavat asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan noudattamisen; |
| --- | --- |

b)

niiden kokoelmaa tai sen osaa koskevien valittujen asiakirjojen tarkastus, jotka osoittavat asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 3 kohdan noudattamisen;

| c) | sen tarkastaminen, onko geenivarojen valitut näytteet ja niihin liittyvät tiedot dokumentoitu ja toimitettu kolmansille henkilöille niiden käyttöä varten asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

sen tarkastaminen, onko geenivarojen valitut näytteet ja niihin liittyvät tiedot dokumentoitu ja toimitettu kolmansille henkilöille niiden käyttöä varten asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | asiaan liittyvien henkilöiden, kuten kokoelman ylläpitäjän, henkilökunnan, ulkopuolisten tarkastajien sekä käyttäjien, jotka saavat näytteitä kyseisestä kokoelmasta, haastattelu. |
| --- | --- |

d)

asiaan liittyvien henkilöiden, kuten kokoelman ylläpitäjän, henkilökunnan, ulkopuolisten tarkastajien sekä käyttäjien, jotka saavat näytteitä kyseisestä kokoelmasta, haastattelu.

4.   Kokoelman ylläpitäjän ja sen henkilökunnan on annettava kaikki tarvittava apu 1, 2 ja 3 kohdissa tarkoitettujen tarkastusten helpottamiseksi.

5.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen korjaavien toimien ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia ja niillä on korjattava puutteet, jotka korjaamattomina vaarantaisivat pysyvästi kokoelmarekisterin kyvyn noudattaa mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohtaa. Niissä voidaan pyytää kyseessä olevan kokoelman ylläpitäjää soveltamaan lisäkeinoja tai parantamaan valmiuksiaan käyttää olemassa olevia välineitä. Kokoelman ylläpitäjän on raportoitava toimivaltaiselle viranomaiselle yksilöityjen korjaavien toimien tai toimenpiteiden täytäntöönpanosta.

5 artikla

Asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus tutkimusrahoitusvaiheessa

1.   Kun tutkimukseen kuuluu geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttöä, tutkimusrahoituksen saajan on annettava asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 1 kohdan mukainen asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon saaja on sijoittautunut. Jos saaja ei ole sijoittautunut unioniin ja tutkimus suoritetaan unionissa, asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus on annettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa tutkimus suoritetaan.

2.   Asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus on tehtävä täyttämällä ja toimittamalla liitteessä II esitetty lomake. Tämä olisi tehtävä sen jälkeen, kun on saatu rahoituksen ensimmäinen osuus ja on hankittu kaikki rahoitetussa tutkimuksessa käytettävät geenivarat ja geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys mutta kuitenkin viimeistään loppukertomusvaiheessa, tai mikäli kyseistä kertomusta ei laadita, hankkeen lopussa. Kansalliset viranomaiset voivat tarkentaa kyseisen vakuutuksen antamisen ajankohtaa.

3.   Jos sama tutkimushanke saa rahoitusta useammasta kuin yhdestä lähteestä tai mukana on useampi saaja, saajat voivat päättää tehdä ainoastaan yhden vakuutuksen. Tällöin vakuutuksen antaa hankkeen koordinaattori sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon hankkeen koordinaattori on sijoittautunut. Jos hankkeen koordinaattori ei ole sijoittautunut unioniin ja tutkimus suoritetaan unionin ulkopuolella, asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus olisi annettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa tutkimus suoritetaan.

4.   Jos toimivaltainen viranomainen, joka saa 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun vakuutuksen, ei ole vastuussa sen toimittamisesta asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, se toimittaa kyseisen vakuutuksen edelleen sen toimittamisesta vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä.

5.   Tämän artiklan ja liitteen II soveltamista varten ’tutkimusrahoituksella’ tarkoitetaan mitä tahansa osallistumista rahoitukseen tutkimuksen suorittamiseen tarkoitetun niin kaupallisista kuin ei-kaupallisista lähteistä peräisin olevan avustuksen kautta. Siihen eivät kuulu yksityisten tai julkisten tahojen sisäiset budjettivarat.

6 artikla

Asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus tuotteen loppukehitysvaiheessa

1.   Geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttäjien on annettava asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 2 kohdan mukainen asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon käyttäjä on sijoittautunut. Kyseinen vakuutus on annettava täyttämällä ja toimittamalla tämän asetuksen liitteessä III esitetty lomake.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus on annettava ainoastaan kerran ennen ensimmäistä seuraavista tapahtumista:

| a) | pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tuotteelle, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä; |
| --- | --- |

a)

pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tuotteelle, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä;

| b) | tehdään ilmoitus, joka tarvitaan ennen tuotteen saattamista unionin markkinoille ensimmäistä kertaa, tuotteesta, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä; |
| --- | --- |

b)

tehdään ilmoitus, joka tarvitaan ennen tuotteen saattamista unionin markkinoille ensimmäistä kertaa, tuotteesta, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä;

| c) | saatetaan unionin markkinoille ensimmäistä kertaa tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä ja jota varten ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta; |
| --- | --- |

c)

saatetaan unionin markkinoille ensimmäistä kertaa tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä ja jota varten ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta;

| d) | käytön tulos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle unionissa, jotta kyseinen henkilö suorittaa yhden a, b tai c kohdassa tarkoitetuista toimista; |
| --- | --- |

d)

käytön tulos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle unionissa, jotta kyseinen henkilö suorittaa yhden a, b tai c kohdassa tarkoitetuista toimista;

| e) | käyttö unionissa on päättynyt ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

e)

käyttö unionissa on päättynyt ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle unionin ulkopuolella.

3.   Tämän artiklan ja liitteen III soveltamista varten ’käytön tuloksella’ tarkoitetaan tuotteita, tuotteen lähtöaineita tai edeltäjiä sekä tuotteen osia, jotka sisällytetään lopputuotteeseen, piirustukseen tai suunnitelmaan, jonka perusteella valmistus ja tuotanto olisi suoritettava käyttämättä enempää geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä.

4.   Tämän artiklan ja liitteen III soveltamista varten ’saattamisella unionin markkinoille’ tarkoitetaan geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä käyttämällä kehitetyn tuotteen asettamista saataville ensimmäistä kertaa unionin markkinoilla, jolloin asettamisella saataville unionin markkinoilla tarkoitetaan menetelmästä riippumatta kaikkea tuotteiden vastiketta vastaan tai vastikkeetta tapahtuvaa toimittamista unionin markkinoille liiketoiminnan yhteydessä jakelua, kulutusta tai käyttöä varten. Markkinoille saattaminen ei sisällä esikaupallisia kokeita, mukaan lukien kliiniset tutkimukset, kenttäkokeet ja tuholaisresistenssikokeet, eikä lääkkeiden, joilla ei ole myyntilupaa, asettamista saataville hoitovaihtoehtojen tarjoamiseksi yksittäisille potilaille tai potilasryhmille.

7 artikla

Tietojen toimittaminen

1.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, mikäli tiedot eivät ole luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmälle tämän asetuksen liitteisiin II ja III sisältyvän A osan perusteella vastaanotetut tiedot ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun tiedot on vastaanotettu.

2.   Jos olennaiset tiedot, jotka koskevat esimerkiksi käyttäjää ja käyttöä, saantipaikkaa tai geenivaroja ja joita ilman tietoja ei voitaisi julkaista saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevassa tiedonvälitysjärjestelmässä, katsotaan luottamukselliseksi, toimivaltaisten viranomaisten on harkittava, olisiko olennaiset tiedot toimitettava suoraan Nagoyan pöytäkirjan 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille.

3.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle tiedot, jotka on vastaanotettu tämän asetuksen liitteiden II ja III perusteella, paitsi mikäli kyseiset tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

4.   Jos komissiolla ei ole jatkuvaa pääsyä tietoihin sähköisesti, tiedot on toimitettava joka kuudes kuukausi alkaen 9 päivään marraskuuta 2016.

8 artikla

Parhaan käytännön tunnustamisen soveltaminen

1.   Asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtävä hakemus toimitetaan komissiolle toimittamalla tämän asetuksen liitteessä IV määritetyt tiedot ja tositeasiakirjat.

2.   Asianomainen osapuoli, joka ei edusta käyttäjiä mutta on mukana geenivarojen saannissa, keräyksessä, siirtämisessä tai kaupallistamisessa tai geenivaroihin liittyvien toimenpiteiden ja politiikan kehittämisessä, toimittaa hakemuksensa mukana tämän asetuksen liitteessä IV määritetyt tiedot oikeutetusta edustaan, joka liittyy sellaisen menetelmien, välineiden tai mekanismien yhdistelmän kehittämiseen ja valvomiseen, joka, kun käyttäjä sitä tehokkaasti soveltaa, mahdollistaa sen, että käyttäjä noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 ja 7 artiklan mukaisia velvoitteitaan.

3.   Komissio lähettää kopion hakemuksesta ja tositeasiakirjat kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

4.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat toimittaa hakemusta koskevat huomionsa komissiolle kahden kuukauden kuluessa 3 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen vastaanottamisesta.

5.   Komissio ilmoittaa saaneensa hakemuksen ja antaa hakijalle viitenumeron 20 työpäivän kuluessa vastaanottopäivästä.

Komissio antaa hakijalle alustavan määräajan, johon mennessä se päättää hakemuksesta.

Komissio ilmoittaa hakijalle, mikäli tarvitaan lisätietoja tai -asiakirjoja, jotta se voi arvioida hakemuksen.

6.   Hakija toimittaa komissiolle kaikki pyydetyt lisätiedot ja -asiakirjat ilman aiheetonta viivytystä.

7.   Komissio lähettää kopion 6 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

8.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat toimittaa komissiolle huomionsa 6 kohdassa tarkoitetuista tiedoista tai asiakirjoista kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet kopion kyseisistä asiakirjoista.

9.   Komissio ilmoittaa hakijalle aina kun se muuttaa hakemusta koskevalle päätökselle asetettua alustavaa määräaikaa sen vuoksi, että on tarpeen hankkia lisätietoja tai -asiakirjoja hakemuksen arviointia varten.

Komissio ilmoittaa hakijalle kirjallisesti hakemusta koskevan arvioinnin tilasta vähintään joka kuudes kuukausi.

9 artikla

Parhaan käytännön tunnustaminen ja parhaan käytännön tunnustamisen peruuttaminen

1.   Kun komissio tunnustaa parhaan käytännön asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai peruuttaa parhaan käytännön tunnustamisen mainitun asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti, komissio ilmoittaa kyseisestä päätöksestä ilman aiheetonta viivytystä käyttäjien järjestölle tai muille asianomaisille osapuolille, kuten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Komissio esittää syynsä parhaan käytännön tunnustamista tai tunnustamisen peruuttamista koskevalle päätökselle ja julkaisee kyseisen päätöksen asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

10 artikla

Tiedot tunnustetun parhaan käytännön myöhemmistä muutoksista

1.   Jos komissiolle ilmoitetaan asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tunnustettuun parhaaseen käytäntöön tehdyistä muutoksista tai päivityksistä, komissio lähettää kopion kyseisistä tiedoista kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat toimittaa komissiolle huomionsa kyseisistä muutoksista tai päivityksistä kahden kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta.

3.   Komissio arvioi ottaen huomioon tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut huomiot, mahdollistaako menetelmien, välineiden tai mekanismien muutettu tai päivitetty yhdistelmä edelleen sen, että käyttäjät noudattavat asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 ja 7 artiklan mukaisia velvoitteitaan.

4.   Toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat komissiolle ilman aiheetonta viivytystä kaikki tiedot, jotka ovat tulosta asetuksen (EU) N:o 511/2014 9 artiklan mukaisesti suoritetuista tarkastuksista ja jotka osoittavat, ettei asetuksen 4 ja 7 artiklaa ole noudatettu, mikä voi olla osoitus mahdollisista puutteista parhaassa käytännössä.

11 artikla

Parhaiden käytäntöjen puutteet

1.   Jos komissio saa perusteltuja tietoja toistuvista tai merkittävistä tapauksista, joissa parhaita käytäntöjä soveltavat käyttäjät eivät ole noudattaneet asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 ja 7 artiklan säännöksiä, komissio pyytää käyttäjien järjestöä tai muita asianomaisia osapuolia toimittamaan havaintonsa väitetystä vaatimustenvastaisuudesta ja siitä, osoittavatko nämä tapaukset mahdollisia puutteita parhaassa käytännössä.

2.   Jos käyttäjien järjestö tai muut asianomaiset osapuolet toimittavat havaintojaan, niiden on tehtävä niin kolmen kuukauden kuluessa.

3.   Komissio tarkastelee kyseiset havainnot ja mahdolliset tositeasiakirjat ja lähettää niiden kopiot kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

4.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat toimittaa komissiolle huomionsa kyseisistä havainnoista ja tositeasiakirjoista kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet kopion kyseisistä asiakirjoista.

5.   Jos komissio tutkii asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusti mahdollisia parhaan käytännön puutteita ja tapauksia, joissa mainitun asetuksen 4 ja 7 artiklassa säädettyjä velvoitteita ei ole noudatettu, käyttäjien järjestön ja muiden tarkasteltavien asianomaisten osapuolten on tehtävä yhteistyötä komission kanssa ja avustettava sitä sen toimissa. Jos käyttäjien järjestö tai muut tarkasteltavat asianomaiset osapuolet eivät sitä tee, komissio voi ilman lisäkäsittelyä peruuttaa parhaan käytännön tunnustamisen.

6.   Komission tarkastelun tulokset ovat lopulliset ja niiden on sisällettävä mahdolliset korjaavat toimet, jotka käyttäjien järjestön tai muiden asianomaisten osapuolten on toteutettava. Tarkastelu voi myös johtaa päätökseen siitä, että parhaan käytännön tunnustaminen peruutetaan.

12 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen asetuksen toimivuutta ja vaikuttavuutta, ottaen huomioon sen täytäntöönpanosta saadun kokemuksen ja sen mahdollisen tarkistamisen. Uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon tämän asetuksen vaikutus mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, julkisiin tutkimuslaitoksiin ja erityisaloihin sekä kansainvälisellä tasolla tapahtuva kehitys, erityisesti liittyen saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmään.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2015

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 59.

1

---

LIITE I

Tiedot, jotka on 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti sisällytettävä pyyntöön kokoelman sisällyttämisestä rekisteriin

A OSA

Rekisteriin sisällytettävät tiedot

Tiedot, jotka on 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettava pyyntöön kokoelman sisällyttämisestä rekisteriin ovat seuraavat:

| 1. | Kokoelman ylläpitäjää koskevat tiedot (nimi, organisaation tyyppi, osoite, sähköposti, puhelinnumero). |
| --- | --- |

1.

Kokoelman ylläpitäjää koskevat tiedot (nimi, organisaation tyyppi, osoite, sähköposti, puhelinnumero).

| 2. | Tiedot siitä, koskeeko hakemus kokoelmaa vai kokoelman osaa. |
| --- | --- |

2.

Tiedot siitä, koskeeko hakemus kokoelmaa vai kokoelman osaa.

| 3. | Tiedot kokoelmasta tai sen kyseessä olevasta osasta (nimi, tunnus (koodi/numero), mikäli saatavilla; osoitteet, nettisivu, jos sellainen on; linkki kokoelman tietokantaan verkossa, jos sellainen on). |
| --- | --- |

3.

Tiedot kokoelmasta tai sen kyseessä olevasta osasta (nimi, tunnus (koodi/numero), mikäli saatavilla; osoitteet, nettisivu, jos sellainen on; linkki kokoelman tietokantaan verkossa, jos sellainen on).

| 4. | Lyhyt kuvaus kokoelmasta tai sen kyseessä olevasta osasta.
  Jos ainoastaan kokoelman osa sisällytetään rekisteriin, on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä osasta (tai osista) ja sen (niiden) erityispiirteistä. |
| --- | --- |

4.

Lyhyt kuvaus kokoelmasta tai sen kyseessä olevasta osasta.

Jos ainoastaan kokoelman osa sisällytetään rekisteriin, on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä osasta (tai osista) ja sen (niiden) erityispiirteistä.

| 5. | Kokoelman luokka
  Hakemuksessa olisi annettava tiedot luokasta, johon kokoelma tai sen osa kuuluu.

  Luokkien taulukko | Erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Kokonaiset yksilöt (1) | Osat |
| | Siemenet, suvulliset itiöt tai alkiot | Sukusolut
  ♀ ♂ | Somaattiset solut | Nukleiini-hapot | Muut osat (2) |
| Eläimet | Selkä-rankaiset | | | | | | | |
| Selkä-rangattomat | | | | | | | |
| Kasvit | | | | | | |
| Levät | | | | | | |
| Alkueliöt | | | | | | |
| Sienet | | | | | | |
| Bakteerit | | | | | | |
| Arkkieliöt | | | | | | |
| Virukset | | | | | | |
| Muut ryhmät (3) | | | | | | |

5.

Kokoelman luokka

Hakemuksessa olisi annettava tiedot luokasta, johon kokoelma tai sen osa kuuluu.

Luokkien taulukko

Erityispiirteet

Kokonaiset yksilöt (1)

Osat

Siemenet, suvulliset itiöt tai alkiot

Sukusolut

♀ ♂

Somaattiset solut

Nukleiini-hapot

Muut osat (2)

Eläimet

Selkä-rankaiset

Selkä-rangattomat

Kasvit

Levät

Alkueliöt

Sienet

Bakteerit

Arkkieliöt

Virukset

Muut ryhmät (3)

B OSA

Näyttö kokoelman tai sen osan valmiudesta noudattaa asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohtaa

Hakemukseen voidaan osoituksena kokoelman tai sen osan valmiudesta noudattaa asetuksen (EU) 511/2014 5 artiklan 3 kohtaa yhdistää (tai liittää) mitkä tahansa seuraavista asiakirjoista:

| a) | järjestöjen tai organisaatioiden laatimat kansalliset tai kansainväliset käytännesäännöt, ohjeet tai standardit, joita kokoelma noudattaa, sekä tiedot, jotka liittyvät kokoelman välineisiin kyseisten käytännesääntöjen, ohjeiden ja standardien soveltamiseksi; |
| --- | --- |

a)

järjestöjen tai organisaatioiden laatimat kansalliset tai kansainväliset käytännesäännöt, ohjeet tai standardit, joita kokoelma noudattaa, sekä tiedot, jotka liittyvät kokoelman välineisiin kyseisten käytännesääntöjen, ohjeiden ja standardien soveltamiseksi;

| b) | periaatteet, ohjeet, käytännesäännöt tai menettelykäsikirjat, jotka on laadittu ja joita sovelletaan kokoelmassa, ja mahdolliset muut niiden soveltamiseen käytettävät lisävälineet; |
| --- | --- |

b)

periaatteet, ohjeet, käytännesäännöt tai menettelykäsikirjat, jotka on laadittu ja joita sovelletaan kokoelmassa, ja mahdolliset muut niiden soveltamiseen käytettävät lisävälineet;

| c) | kokoelman sertifiointi asianmukaisissa järjestelmissä (sekä kansallisissa että kansainvälisissä); |
| --- | --- |

c)

kokoelman sertifiointi asianmukaisissa järjestelmissä (sekä kansallisissa että kansainvälisissä);

| d) | tiedot kokoelman osallistumisesta kansainvälisiin kokoelmien verkostoihin sekä muissa jäsenvaltioissa olevien kumppanikokoelmien jättämistä hakemuksista, jotka koskevat kokoelmien sisällyttämistä rekisteriin (vapaaehtoista); |
| --- | --- |

d)

tiedot kokoelman osallistumisesta kansainvälisiin kokoelmien verkostoihin sekä muissa jäsenvaltioissa olevien kumppanikokoelmien jättämistä hakemuksista, jotka koskevat kokoelmien sisällyttämistä rekisteriin (vapaaehtoista);

| e) | muut mahdolliset asiaa koskevat asiakirjat. |
| --- | --- |

e)

muut mahdolliset asiaa koskevat asiakirjat.

---

(1)  Kun kyseessä eivät ole yksilön erityiset osat, täyttäkää kohta ”kokonaiset yksilöt”.

(2)  ”Muihin osiin” kuuluvat suvuttomat lisääntymisosat, vegetatiiviset lisääntymisrakenteet, kuten varsi, pistokkaat, mukulat ja juurakot.

(3)  ”Muihin ryhmiin” kuuluvat esim. limasienet.

---

LIITE II

Malli asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta, joka annetaan tutkimusrahoitusvaiheessa 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti

A OSA

Saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmään asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot

Mikäli toimitettavat tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, esittäkää ne kuitenkin, rastittakaa luottamuksellisuutta koskeva kohta ja esittäkää perustelut luottamuksellisuudelle tämän liitteen lopussa.

Mikäli olette merkinneet luottamukselliseksi olennaisia tietoja (kuten tiedot, jotka koskevat geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, niiden saantipaikkaa tai käyttömuotoa), joita ilman tietoja ei julkaistaisi tiedonvälitysjärjestelmän verkkosivustolla, näitä tietoja ei ilmoiteta tiedonvälitysjärjestelmään, mutta ne voidaan siirtää suoraan toimittajamaan toimivaltaisille viranomaisille.

Tarvitaan vähintään yksi ilmoitus kutakin saatua avustusta kohti, eli yhden avustuksen eri saajat voivat toimittaa joko erilliset vakuutukset tai yhteisen vakuutuksen hankkeen koordinaattorin kautta.

Tämä vakuutus koskee seuraavaa:

Merkitkää rasti yhteen tai useampaan kohtaan:

| | ☐ Geenivarat |
| --- | --- |

☐ Geenivarat

| | ☐ Geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys |
| --- | --- |

☐ Geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys

| 1. | Tutkimuksen aihe tai avustuksen tunnistuskoodi:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

1.

Tutkimuksen aihe tai avustuksen tunnistuskoodi:

☐ Luottamuksellinen

| 2. | Rahoituksen saaja tai saajat, mukaan lukien yhteystiedot: | Nimi: |
| --- | --- | --- |

2.

Rahoituksen saaja tai saajat, mukaan lukien yhteystiedot:

Nimi:

| | Osoite: |
| --- | --- |

Osoite:

| | Sähköposti: |
| --- | --- |

Sähköposti:

| | Puhelin: |
| --- | --- |

Puhelin:

| | Mahdollisen verkkosivuston osoite: |
| --- | --- |

Mahdollisen verkkosivuston osoite:

| 3. | Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:






  a) | ☐ Kansainvälisesti tunnustettu vaatimustenmukaisuustodistus (i) on annettu koskien geenivarojen tai tietämyksen saatavuutta minulle tai organisaatiolleni tai (ii) kattaa tätä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä koskevaa saatavuutta koskevat ehdot.
  Mikäli tämä kohta merkitään, ilmoittakaa kansainvälisesti tunnustetun vaatimustenmukaisuustodistuksen yksilöllinen tunniste:
  Siirtykää B osassa olevaan 1 kohtaan. |
| --- | --- | --- |

3.

Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:

a)

☐ Kansainvälisesti tunnustettu vaatimustenmukaisuustodistus (i) on annettu koskien geenivarojen tai tietämyksen saatavuutta minulle tai organisaatiolleni tai (ii) kattaa tätä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä koskevaa saatavuutta koskevat ehdot.

Mikäli tämä kohta merkitään, ilmoittakaa kansainvälisesti tunnustetun vaatimustenmukaisuustodistuksen yksilöllinen tunniste:

| b) | Jos a kohtaa ei ole rastitettu, ilmoittakaa seuraavat tiedot:






  i) | Saantipaikka:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- | --- |

b)

Jos a kohtaa ei ole rastitettu, ilmoittakaa seuraavat tiedot:

i)

Saantipaikka:

☐ Luottamuksellinen

| ii) | Käytettyjen geenivarojen tai käytetyn geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen kuvaus tai yksilöllinen tunniste, jos sellainen on:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

ii)

Käytettyjen geenivarojen tai käytetyn geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen kuvaus tai yksilöllinen tunniste, jos sellainen on:

☐ Luottamuksellinen

| iii) | Saatavuutta koskeva lupa tai vastaava asiakirja (1), jos sellainen on:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

iii)

Saatavuutta koskeva lupa tai vastaava asiakirja (1), jos sellainen on:

☐ Luottamuksellinen

B OSA

Tiedot, joita ei siirretä saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmään

| 1. | Vakuutan, että säilytän ja siirrän seuraaville käyttäjille kopion kansainvälisesti tunnustetusta vaatimustenmukaisuustodistuksesta sekä seuraavien käyttäjien kannalta olennaiset tiedot keskinäisesti sovittujen ehtojen sisällöstä.

  Siirtykää 3 kohtaan. |
| --- | --- |

1.

Vakuutan, että säilytän ja siirrän seuraaville käyttäjille kopion kansainvälisesti tunnustetusta vaatimustenmukaisuustodistuksesta sekä seuraavien käyttäjien kannalta olennaiset tiedot keskinäisesti sovittujen ehtojen sisällöstä.

Siirtykää 3 kohtaan.

| 2. | Vakuutan, että hallussani on seuraavat tiedot, jotka säilytän ja siirrän seuraaville käyttäjille:






  a) | saannin päivämäärä; |
| --- | --- | --- |

2.

Vakuutan, että hallussani on seuraavat tiedot, jotka säilytän ja siirrän seuraaville käyttäjille:

a)

saannin päivämäärä;

| b) | henkilö tai organisaatio, joka on myöntänyt ennakkosuostumuksen (tarvittaessa); |
| --- | --- |

b)

henkilö tai organisaatio, joka on myöntänyt ennakkosuostumuksen (tarvittaessa);

| c) | henkilö tai organisaatio, jolle ennakkosuostumus myönnettiin (tarvittaessa), jos sitä ei myönnetty suoraan itselleni tai organisaatiolleni; |
| --- | --- |

c)

henkilö tai organisaatio, jolle ennakkosuostumus myönnettiin (tarvittaessa), jos sitä ei myönnetty suoraan itselleni tai organisaatiolleni;

| d) | keskinäisesti sovitut ehdot (tarvittaessa); |
| --- | --- |

d)

keskinäisesti sovitut ehdot (tarvittaessa);

| e) | lähde, josta minä tai organisaationi saimme geenivarat ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen; |
| --- | --- |

e)

lähde, josta minä tai organisaationi saimme geenivarat ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen;

| f) | saatavuuteen ja hyötyjen jakamiseen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet tai niiden puuttuminen, mukaan lukien myöhempiä sovelluksia ja myöhempää kaupallistamista koskevat oikeudet ja velvollisuudet. |
| --- | --- |

f)

saatavuuteen ja hyötyjen jakamiseen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet tai niiden puuttuminen, mukaan lukien myöhempiä sovelluksia ja myöhempää kaupallistamista koskevat oikeudet ja velvollisuudet.

| 3. | Jos geenivarat saatiin kokoelmarekisteristä, ilmoittakaa kokoelman rekisteröintikoodi: |
| --- | --- |

3.

Jos geenivarat saatiin kokoelmarekisteristä, ilmoittakaa kokoelman rekisteröintikoodi:

| 4. | Tutkimusavustus rahoitetaan seuraavista lähteistä:






  Yksityiset lähteet ☐ | Julkiset lähteet ☐ |
| --- | --- | --- |

4.

Tutkimusavustus rahoitetaan seuraavista lähteistä:

Yksityiset lähteet ☐

Julkiset lähteet ☐

| 5. | Jäsenvaltiot, joissa geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä hyödyntävä tutkimus tehdään tai tehtiin:


  Luottamuksellisuus


  Jos olette vakuuttaneet, että tietyt tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ilmoittakaa tätä koskevat syyt kustakin tiedosta, josta olette ilmoittaneet, että se on luottamuksellinen: | Päiväys: |
| --- | --- | --- |

5.

Jäsenvaltiot, joissa geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä hyödyntävä tutkimus tehdään tai tehtiin:

Luottamuksellisuus

Jos olette vakuuttaneet, että tietyt tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ilmoittakaa tätä koskevat syyt kustakin tiedosta, josta olette ilmoittaneet, että se on luottamuksellinen:

Päiväys:

| | Paikka: |
| --- | --- |

Paikka:

| | Allekirjoitus (2): |
| --- | --- |

Allekirjoitus (2):

---

(1)  Todisteet päätöksestä, joka koskee ennakkosuostumuksen tai geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen saatavuutta koskevaa lupaa.

(2)  Rahoituksen saajan tai asiasta tutkimuslaitoksessa vastaavan henkilön allekirjoitus.

---

LIITE III

Malli asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta, joka annetaan tuotteen loppukehitysvaiheessa 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti

A OSA

Saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmään asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot

Mikäli toimitettavat tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, esittäkää ne kuitenkin, rastittakaa luottamuksellisuutta koskeva kohta ja esittäkää perustelut luottamuksellisuudelle tämän liitteen lopussa.

Mikäli olette merkinneet luottamukselliseksi olennaisia tietoja (kuten tiedot, jotka koskevat geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, niiden saantipaikkaa, käyttömuotoa), joita ilman tietoja ei julkaistaisi tiedonvälitysjärjestelmän verkkosivustolla, näitä tietoja ei ilmoiteta tiedonvälitysjärjestelmään, mutta ne voidaan siirtää suoraan toimittajamaan toimivaltaisille viranomaisille.

Jos käytössä oli mukana useampi kuin yksi geenivara tai geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä, ilmoittakaa olennaiset tiedot kustakin geenivarasta tai käytetystä perinteisestä tietämyksestä.

Vakuutan, että olen täyttänyt asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 artiklan mukaiset velvoitteet. Tämä vakuutus koskee seuraavaa:

Merkitkää rasti yhteen tai useampaan kohtaan:

| | ☐ Geenivarat |
| --- | --- |

☐ Geenivarat

| | ☐ Geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys |
| --- | --- |

☐ Geenivaroihin liittyvä perinteinen tietämys

| 1. | Tuotteen nimi tai kuvaus käytön tuloksesta (1) tai käytön tuotoksesta (2):
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

1.

Tuotteen nimi tai kuvaus käytön tuloksesta (1) tai käytön tuotoksesta (2):

☐ Luottamuksellinen

| 2. | Käyttäjän yhteystiedot | Nimi: |
| --- | --- | --- |

2.

Käyttäjän yhteystiedot

Nimi:

| | Osoite: |
| --- | --- |

Osoite:

| | Sähköposti: |
| --- | --- |

Sähköposti:

| | Puhelin: |
| --- | --- |

Puhelin:

| | Mahdollisen verkkosivuston osoite: |
| --- | --- |

Mahdollisen verkkosivuston osoite:

| 3. | Ilmoitus tehdään seuraavan tapahtuman johdosta:
  Merkitkää rasti oikeaan kohtaan:






  ☐ a) | pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tuotteelle, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä; |
| --- | --- | --- |

3.

Ilmoitus tehdään seuraavan tapahtuman johdosta:

☐ a)

pyydetään lupaa markkinoille pääsyyn tuotteelle, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä;

| ☐ b) | tehdään ilmoitus, joka tarvitaan ennen tuotteen saattamista unionin markkinoille ensimmäistä kertaa, tuotteesta, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä; |
| --- | --- |

☐ b)

tehdään ilmoitus, joka tarvitaan ennen tuotteen saattamista unionin markkinoille ensimmäistä kertaa, tuotteesta, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä;

| ☐ c) | saatetaan unionin markkinoille ensimmäistä kertaa tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä ja jota varten ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta; |
| --- | --- |

☐ c)

saatetaan unionin markkinoille ensimmäistä kertaa tuote, joka on kehitetty käyttämällä geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä ja jota varten ei tarvita lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta;

| ☐ d) | käytön tulos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle Euroopan unionissa, jotta kyseinen henkilö suorittaa yhden a, b tai c kohdassa tarkoitetuista toimista; |
| --- | --- |

☐ d)

käytön tulos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle Euroopan unionissa, jotta kyseinen henkilö suorittaa yhden a, b tai c kohdassa tarkoitetuista toimista;

| ☐ e) | käyttö unionissa on päättynyt ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle Euroopan unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

☐ e)

käyttö unionissa on päättynyt ja käytön tuotos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle Euroopan unionin ulkopuolella.

| 4. | Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:






  a) | ☐ Kansainvälisesti tunnustettu vaatimustenmukaisuustodistus (i) on annettu koskien geenivarojen tai tietämyksen saatavuutta minulle tai organisaatiolleni tai (ii) kattaa tämän geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä koskevaa saatavuutta koskevat ehdot.
  Mikäli tämä kohta rastitetaan, ilmoittakaa kansainvälisesti tunnustetun vaatimustenmukaisuustodistuksen yksilöllinen tunniste:
  Siirtykää B osassa olevaan 2 kohtaan. |
| --- | --- | --- |

4.

Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:

a)

☐ Kansainvälisesti tunnustettu vaatimustenmukaisuustodistus (i) on annettu koskien geenivarojen tai tietämyksen saatavuutta minulle tai organisaatiolleni tai (ii) kattaa tämän geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä koskevaa saatavuutta koskevat ehdot.

Mikäli tämä kohta rastitetaan, ilmoittakaa kansainvälisesti tunnustetun vaatimustenmukaisuustodistuksen yksilöllinen tunniste:

| b) | Jos a kohtaa ei ole rastitettu, ilmoittakaa seuraavat tiedot:






  i) | Saantipaikka:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- | --- |

b)

Jos a kohtaa ei ole rastitettu, ilmoittakaa seuraavat tiedot:

i)

Saantipaikka:

☐ Luottamuksellinen

| ii) | Käytettyjen geenivarojen tai käytetyn geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen kuvaus tai yksilöllinen tunniste, jos sellainen on:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

ii)

Käytettyjen geenivarojen tai käytetyn geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen kuvaus tai yksilöllinen tunniste, jos sellainen on:

☐ Luottamuksellinen

| iii) | Saannin päivämäärä:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

iii)

Saannin päivämäärä:

☐ Luottamuksellinen

| iv) | Saatavuutta koskeva lupa tai vastaava asiakirja (3), jos sellainen on:
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

iv)

Saatavuutta koskeva lupa tai vastaava asiakirja (3), jos sellainen on:

☐ Luottamuksellinen

| v) | Henkilö tai organisaatio, joka on myöntänyt ennakkosuostumuksen (tarvittaessa):
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

v)

Henkilö tai organisaatio, joka on myöntänyt ennakkosuostumuksen (tarvittaessa):

☐ Luottamuksellinen

| vi) | Henkilö tai yhteisö, jolle ennakkosuostumus myönnettiin;
  ☐ Luottamuksellinen |
| --- | --- |

vi)

Henkilö tai yhteisö, jolle ennakkosuostumus myönnettiin;

☐ Luottamuksellinen

| vii) | Sovelletaanko geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttöön keskinäisesti sovittuja ehtoja?






  Kyllä ☐ | Ei ☐ |
| --- | --- | --- |

vii)

Sovelletaanko geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttöön keskinäisesti sovittuja ehtoja?

Kyllä ☐

Ei ☐

☐ Luottamuksellinen

B OSA

Tiedot, joita ei siirretä saatavuuden ja hyötyjen jaon tiedonvälitysjärjestelmään

| 1. | Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:






  a) | Geenivarojen tai geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen suora lähde: |
| --- | --- | --- |

1.

Tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevasta vakuutuksesta:

a)

Geenivarojen tai geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen suora lähde:

| b) | Onko keskinäisesti sovituissa ehdoissa rajoituksia, jotka rajoittavat geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen mahdollista käyttöä, esim. sallimalla ainoastaan ei-kaupallinen käyttö?







  Kyllä ☐ | Ei ☐ | Ei sovelleta ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Onko keskinäisesti sovituissa ehdoissa rajoituksia, jotka rajoittavat geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen mahdollista käyttöä, esim. sallimalla ainoastaan ei-kaupallinen käyttö?

Kyllä ☐

Ei ☐

Ei sovelleta ☐

| c) | Sisältyykö keskinäisesti sovittuihin ehtoihin oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka koskevat myöhempiä sovelluksia ja myöhempää kaupallistamista?







  Kyllä ☐ | Ei ☐ | Ei sovelleta ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Sisältyykö keskinäisesti sovittuihin ehtoihin oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka koskevat myöhempiä sovelluksia ja myöhempää kaupallistamista?

Kyllä ☐

Ei ☐

Ei sovelleta ☐

| 2. | Jos geenivarat saatiin kokoelmien rekisteristä, ilmoittakaa kokoelman rekisteröintikoodi: |
| --- | --- |

2.

Jos geenivarat saatiin kokoelmien rekisteristä, ilmoittakaa kokoelman rekisteröintikoodi:

| 3. | Jos panette täytäntöön asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan mukaisesti tunnustettua parasta käytäntöä, ilmoittakaa rekisteröintinumero: |
| --- | --- |

3.

Jos panette täytäntöön asetuksen (EU) N:o 511/2014 8 artiklan mukaisesti tunnustettua parasta käytäntöä, ilmoittakaa rekisteröintinumero:

| 4. | Mikä luokka parhaiten kuvaa tuotettanne (vapaahtoinen)?






  ☐ a) | Kosmetiikka |
| --- | --- | --- |

4.

Mikä luokka parhaiten kuvaa tuotettanne (vapaahtoinen)?

☐ a)

Kosmetiikka

| ☐ b) | Lääkevalmisteet |
| --- | --- |

☐ b)

Lääkevalmisteet

| ☐ c) | Elintarvikkeet ja juomat |
| --- | --- |

☐ c)

Elintarvikkeet ja juomat

| ☐ d) | Biologinen torjunta |
| --- | --- |

☐ d)

Biologinen torjunta

| ☐ e) | Kasvinjalostus |
| --- | --- |

☐ e)

Kasvinjalostus

| ☐ f) | Eläinjalostus |
| --- | --- |

☐ f)

Eläinjalostus

| ☐ g) | Muu (tarkentakaa): |
| --- | --- |

☐ g)

Muu (tarkentakaa):

| 5. | Jäsenvaltiot, joissa geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttö on tehty: |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltiot, joissa geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käyttö on tehty:

| 6. | Jäsenvaltiot, joissa tuote saatetaan markkinoille sen jälkeen, kun on noudatettu komission asetuksen (EU) 2015/1866 6 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua menettelyä, joka koskee lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta, tai saatettu markkinoille kyseisen asetuksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.


  Luottamuksellisuus


  Jos olette vakuuttaneet, että tietyt tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ilmoittakaa tätä koskevat syyt kustakin tiedosta, josta olette ilmoittaneet, että se on luottamuksellinen: | Päiväys: |
| --- | --- | --- |

6.

Jäsenvaltiot, joissa tuote saatetaan markkinoille sen jälkeen, kun on noudatettu komission asetuksen (EU) 2015/1866 6 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua menettelyä, joka koskee lupaa markkinoille pääsyyn tai ilmoitusta, tai saatettu markkinoille kyseisen asetuksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Luottamuksellisuus

Jos olette vakuuttaneet, että tietyt tiedot ovat luottamuksellisia asetuksen (EU) N:o 511/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ilmoittakaa tätä koskevat syyt kustakin tiedosta, josta olette ilmoittaneet, että se on luottamuksellinen:

Päiväys:

| | Paikka: |
| --- | --- |

Paikka:

| | Allekirjoitus (4): |
| --- | --- |

Allekirjoitus (4):

---

(1)  ’Geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen käytön tuloksella’ tarkoitetaan tuotteita, tuotteen lähtöaineita tai edeltäjiä sekä tuotteen osia, jotka sisällytetään lopputuotteeseen, piirustukseen tai suunnitelmaan, joiden perusteella valmistus ja tuotanto olisi suoritettava käyttämättä enempää geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä.

(2)  Jos käyttö unionissa on päättynyt ja sen tuotos myydään tai siirretään jollakin muulla tavoin luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle Euroopan unionin ulkopuolella.

(3)  Todisteet päätöksestä, joka koskee ennakkosuostumuksen tai geenivarojen ja geenivaroihin liittyvän perinteisen tietämyksen saatavuutta koskevaa lupaa.

(4)  Tuotteen loppukehitysvaiheesta oikeudellisesti vastuussa olevan henkilön allekirjoitus.

---

LIITE IV

Tiedot, jotka on 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti sisällytettävä pyyntöön parhaan käytännön tunnustamiseksi

Tiedot, jotka on 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettava pyyntöön parhaan käytännön tunnustamiseksi, ovat seuraavat:

| 1. | Tiedot siitä, onko hakemus tehty käyttäjien järjestön vai muiden osapuolten puolesta. |
| --- | --- |

1.

Tiedot siitä, onko hakemus tehty käyttäjien järjestön vai muiden osapuolten puolesta.

| 2. | Käyttäjien järjestön tai muiden osapuolten yhteystiedot (nimi, osoite, sähköposti, puhelin ja mahdollinen verkkosivusto). |
| --- | --- |

2.

Käyttäjien järjestön tai muiden osapuolten yhteystiedot (nimi, osoite, sähköposti, puhelin ja mahdollinen verkkosivusto).

| 3. | Mikäli hakemus tehdään käyttäjien järjestön puolesta, seuraavat tiedot:






  a) | todisteet siitä, että järjestö on perustettu noudattaen sen jäsenvaltion vaatimuksia, jossa hakija sijaitsee; |
| --- | --- | --- |

3.

Mikäli hakemus tehdään käyttäjien järjestön puolesta, seuraavat tiedot:

a)

todisteet siitä, että järjestö on perustettu noudattaen sen jäsenvaltion vaatimuksia, jossa hakija sijaitsee;

| b) | järjestön organisaation ja rakenteen kuvaus. |
| --- | --- |

b)

järjestön organisaation ja rakenteen kuvaus.

| 4. | Jos hakemus tehdään muiden osapuolten puolesta, syyt siihen, että heillä on asetukseen (EU) N:o 511/2014 liittyvä oikeutettu etu. |
| --- | --- |

4.

Jos hakemus tehdään muiden osapuolten puolesta, syyt siihen, että heillä on asetukseen (EU) N:o 511/2014 liittyvä oikeutettu etu.

| 5. | Toimitetuissa tiedoissa olisi kuvattava, kuinka hakija osallistuu geenivaroihin liittyvien toimenpiteiden ja toimien kehittämiseen, tai kuinka hakija saa, kerää, siirtää tai kaupallistaa geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä. |
| --- | --- |

5.

Toimitetuissa tiedoissa olisi kuvattava, kuinka hakija osallistuu geenivaroihin liittyvien toimenpiteiden ja toimien kehittämiseen, tai kuinka hakija saa, kerää, siirtää tai kaupallistaa geenivaroja ja geenivaroihin liittyvää perinteistä tietämystä.

| 6. | Kuvaus hakijan kehittämän menetelmien, välineiden tai mekanismien yhdistelmästä, joka, kun käyttäjä sitä tehokkaasti soveltaa, mahdollistaa sen, että käyttäjä noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 ja 7 artiklan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

6.

Kuvaus hakijan kehittämän menetelmien, välineiden tai mekanismien yhdistelmästä, joka, kun käyttäjä sitä tehokkaasti soveltaa, mahdollistaa sen, että käyttäjä noudattaa asetuksen (EU) N:o 511/2014 4 ja 7 artiklan mukaisia velvoitteitaan.

| 7. | Kuvaus siitä, kuinka 6 kohdassa tarkoitettujen menetelmien, välineiden tai mekanismien valvominen toteutetaan. |
| --- | --- |

7.

Kuvaus siitä, kuinka 6 kohdassa tarkoitettujen menetelmien, välineiden tai mekanismien valvominen toteutetaan.

| 8. | Tiedot jäsenvaltio(i)sta, jo(i)ssa hakija sijaitsee ja jossa se toimii. |
| --- | --- |

8.

Tiedot jäsenvaltio(i)sta, jo(i)ssa hakija sijaitsee ja jossa se toimii.

| 9. | Tiedot jäsenvaltio(i)sta, jo(i)ssa järjestön tai muiden osapuolten valvomaa parasta käytäntöä toteuttavat käyttäjät toimivat. |
| --- | --- |

9.

Tiedot jäsenvaltio(i)sta, jo(i)ssa järjestön tai muiden osapuolten valvomaa parasta käytäntöä toteuttavat käyttäjät toimivat.

Luettelo 5 ja 6 kohtaan liittyvistä tositeasiakirjoista:

| a) | Luettelo asiaan liittyvistä henkilöistä, jotka työskentelevät hakijaorganisaatiossa, tai mahdollisista alihankkijoista sekä kuvaus niiden tehtävistä, jotka liittyvät parhaiden käytäntöjen kehittämiseen ja valvomiseen. |
| --- | --- |

a)

Luettelo asiaan liittyvistä henkilöistä, jotka työskentelevät hakijaorganisaatiossa, tai mahdollisista alihankkijoista sekä kuvaus niiden tehtävistä, jotka liittyvät parhaiden käytäntöjen kehittämiseen ja valvomiseen.

| b) | Vakuutus siitä, ettei hakijalla ja mahdollisilla alihankkijoilla ole eturistiriitoja, jotka liittyisivät menetelmien, välineiden tai mekanismien yhdistelmän kehittämiseen ja valvomiseen (1). |
| --- | --- |

b)

Vakuutus siitä, ettei hakijalla ja mahdollisilla alihankkijoilla ole eturistiriitoja, jotka liittyisivät menetelmien, välineiden tai mekanismien yhdistelmän kehittämiseen ja valvomiseen (1).

| c) | Jos parhaiden käytäntöjen kehittämiseen tai kyseisten käytäntöjen valvomiseen liittyvät tehtävät taikka molemmat teetetään alihankintana, kuvaus kyseisistä tehtävistä. |
| --- | --- |

c)

Jos parhaiden käytäntöjen kehittämiseen tai kyseisten käytäntöjen valvomiseen liittyvät tehtävät taikka molemmat teetetään alihankintana, kuvaus kyseisistä tehtävistä.

---

(1)  Käyttäjien järjestölle suorittamien maksujen tai vapaaehtoisten osuuksien ei tulisi katsoa muodostavan eturistiriitaa.

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1867,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2015,

asetuksen (EY) N:o 494/2002 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on purkamisvelvoitteesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (1) ja erityisesti sen 48 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) mukaan yhtenä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on lopettaa asteittain saaliiden poisheittäminen ottamalla käyttöön saaliiden purkamista koskeva velvoite saalisrajoitusten alaisille lajeille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) mukaan yhtenä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on lopettaa asteittain saaliiden poisheittäminen ottamalla käyttöön saaliiden purkamista koskeva velvoite saalisrajoitusten alaisille lajeille.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan purkamisvelvoitetta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 lähtien kummeliturskaan tämän lajin määrittämässä kalastuksessa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan purkamisvelvoitetta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 lähtien kummeliturskaan tämän lajin määrittämässä kalastuksessa.

| (3) | Eräät komission asetuksen (EY) N:o 494/2002 (3) säännökset ovat ristiriidassa purkamisvelvoitteen kanssa, koska niissä velvoitetaan kalastajat heittämään pois kummeliturskasaaliit, jotka ovat saaliiden koostumusta koskevien rajoitusten mukaan liian suuret. |
| --- | --- |

(3)

Eräät komission asetuksen (EY) N:o 494/2002 (3) säännökset ovat ristiriidassa purkamisvelvoitteen kanssa, koska niissä velvoitetaan kalastajat heittämään pois kummeliturskasaaliit, jotka ovat saaliiden koostumusta koskevien rajoitusten mukaan liian suuret.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 494/2002 kyseisiä säännöksiä olisi sen vuoksi muutettava siten, että niissä edellytetään kummeliturskan tahattomien saaliiden purkamista aluksesta ja lukemista kiintiöihin. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 494/2002 kyseisiä säännöksiä olisi sen vuoksi muutettava siten, että niissä edellytetään kummeliturskan tahattomien saaliiden purkamista aluksesta ja lukemista kiintiöihin.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 494/2002 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 a artikla seuraavasti:
  ”1 a artikla
  Tässä asetuksessa ’tahattomilla saaliilla’ tarkoitetaan sellaisten meren eliöiden satunnaisesti saatuja saaliita, jotka on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (4) 15 artiklan nojalla purettava ja luettava kiintiöihin joko sen vuoksi, että ne ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon, tai sen vuoksi, että ne ylittävät saaliiden koostumusta ja sivusaaliita koskevissa säännöissä sallitut määrät.

  (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).”" |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1 a artikla seuraavasti:

”1 a artikla

Tässä asetuksessa ’tahattomilla saaliilla’ tarkoitetaan sellaisten meren eliöiden satunnaisesti saatuja saaliita, jotka on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (4) 15 artiklan nojalla purettava ja luettava kiintiöihin joko sen vuoksi, että ne ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon, tai sen vuoksi, että ne ylittävät saaliiden koostumusta ja sivusaaliita koskevissa säännöissä sallitut määrät.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).”"

| 2) | Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta kummeliturskan tahattomiin saaliisiin, joita koskee asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetettu purkamisvelvoite. Nämä tahattomat saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta kummeliturskan tahattomiin saaliisiin, joita koskee asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetettu purkamisvelvoite. Nämä tahattomat saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 494/2002, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2002, teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla III, IV, V, VI ja VII sekä ICES-alueilla VIII a, b, d ja e (EYVL L 77, 20.3.2002, s. 8).

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1868,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 124,3 |
| MK | 46,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 76,5 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 77,6 |
| 0709 93 10 | TR | 148,5 |
| ZZ | 148,5 |
| 0805 50 10 | AR | 145,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,5 |
| UY | 72,3 |
| ZA | 146,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0806 10 10 | BR | 267,9 |
| EG | 194,4 |
| MK | 95,6 |
| TR | 168,4 |
| ZZ | 181,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 106,6 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 159,2 |
| US | 120,3 |
| ZA | 155,1 |
| ZZ | 114,4 |
| 0808 30 90 | TR | 131,8 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

40,0

MA

124,3

MK

46,1

TR

95,4

ZZ

76,5

0707 00 05

AL

38,5

TR

116,7

ZZ

77,6

0709 93 10

TR

148,5

ZZ

148,5

0805 50 10

AR

145,5

CL

149,0

TR

110,5

UY

72,3

ZA

146,4

ZZ

124,7

0806 10 10

BR

267,9

EG

194,4

MK

95,6

TR

168,4

ZZ

181,6

0808 10 80

AR

122,1

CL

106,6

MK

23,1

NZ

159,2

US

120,3

ZA

155,1

ZZ

114,4

0808 30 90

TR

131,8

XS

96,6

ZZ

114,2

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/24

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1869,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Belgian hakemus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

| (2) | EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

| (3) | Belgia toimitti 24. maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/003 BE/Ford Genk rahoitustuen saamiseksi EGR:stä, kun Ford Genk ja 11 toimittajaa tai jatkojalostajaa oli toimeenpannut irtisanomisia ja toiminnan lopettamisia (jäljempänä ’irtisanomiset’). Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Belgia toimitti 24. maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/003 BE/Ford Genk rahoitustuen saamiseksi EGR:stä, kun Ford Genk ja 11 toimittajaa tai jatkojalostajaa oli toimeenpannut irtisanomisia ja toiminnan lopettamisia (jäljempänä ’irtisanomiset’). Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

| (4) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 268 564 euroa rahoitustuen antamiseksi Belgian hakemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 268 564 euroa rahoitustuen antamiseksi Belgian hakemuksen perusteella.

| (5) | Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(5)

Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 6 268 564 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 6 päivästä lokakuuta 2015.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä lokakuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

1

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/26

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1870,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Italian hakemus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

| (2) | EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

| (3) | Italia toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/004 IT/Alitalia EGR:n rahoitustuen saamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka Gruppo Alitalia (4) oli toteuttanut Italiassa. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Italia toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/004 IT/Alitalia EGR:n rahoitustuen saamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka Gruppo Alitalia (4) oli toteuttanut Italiassa. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

| (4) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 414 848 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Italian hakemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 414 848 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Italian hakemuksen perusteella.

| (5) | Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(5)

Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 414 848 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 6 päivästä lokakuuta 2015.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä lokakuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

1

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

(4)  Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA ja Air One SpA (CAI First SpA, CAI Second SpA ja Alitalia Loyalty).

4

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/28

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1871,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Saksan hakemus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

| (2) | EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

| (3) | Saksa jätti 26 päivänä helmikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/002 DE/ Adam Opel EGR:n rahoitustuen saamiseksi Adam Opel AG:n ja yhden sen Saksassa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Saksa jätti 26 päivänä helmikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/002 DE/ Adam Opel EGR:n rahoitustuen saamiseksi Adam Opel AG:n ja yhden sen Saksassa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

| (4) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 958 623 euroa rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 958 623 euroa rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella.

| (5) | Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(5)

Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 6 958 623 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 6 päivästä lokakuuta 2015.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä lokakuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

1

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/30

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1872,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 11 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin ja osoittaa solidaarisuutta katastrofialueiden väestöä kohtaan. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin ja osoittaa solidaarisuutta katastrofialueiden väestöä kohtaan.

| (2) | Rahasto ei saa ylittää 500 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 10 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

Rahasto ei saa ylittää 500 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 10 artiklassa säädetään.

| (3) | Bulgaria on toimittanut rahaston varojen käyttöönottoa koskevan hakemuksen, joka koskee ankaria talviolosuhteita. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaria on toimittanut rahaston varojen käyttöönottoa koskevan hakemuksen, joka koskee ankaria talviolosuhteita.

| (4) | Kreikka on toimittanut kaksi rahaston varojen käyttöönottoa koskevaa hakemusta, jotka koskevat tulvia. |
| --- | --- |

(4)

Kreikka on toimittanut kaksi rahaston varojen käyttöönottoa koskevaa hakemusta, jotka koskevat tulvia.

| (5) | Komission arvion mukaan hakemukset täyttävät asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyt edellytykset tuen myöntämiseksi rahastosta. |
| --- | --- |

(5)

Komission arvion mukaan hakemukset täyttävät asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyt edellytykset tuen myöntämiseksi rahastosta.

| (6) | Tämän vuoksi rahaston varoja olisi otettava käyttöön hakemusten mukaisesti 16 274 765 euroa tuen myöntämiseksi Bulgarian ja Kreikan toimittamien hakemusten perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Tämän vuoksi rahaston varoja olisi otettava käyttöön hakemusten mukaisesti 16 274 765 euroa tuen myöntämiseksi Bulgarian ja Kreikan toimittamien hakemusten perusteella.

| (7) | Määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 11 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Varainhoitovuodelle 2015 ennakkomaksuihin kohdennettuja määrärahoja on käytetty hyvin rajoitetusti tässä päätöksessä tarkasteltuja kolmea hakemusta varten, joiden osalta jäljellä oleva maksettava määrä on 14 647 288 euroa. Näin ollen käyttöön otettavien varojen koko määrä rahoitetaan kohdentamalla uudelleen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2015 ennakkomaksuihin saatavilla olevat määrärahat, eikä uusia määrärahoja tarvita. |
| --- | --- |

(7)

Määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 11 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Varainhoitovuodelle 2015 ennakkomaksuihin kohdennettuja määrärahoja on käytetty hyvin rajoitetusti tässä päätöksessä tarkasteltuja kolmea hakemusta varten, joiden osalta jäljellä oleva maksettava määrä on 14 647 288 euroa. Näin ollen käyttöön otettavien varojen koko määrä rahoitetaan kohdentamalla uudelleen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2015 ennakkomaksuihin saatavilla olevat määrärahat, eikä uusia määrärahoja tarvita.

| (8) | Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(8)

Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja otetaan käyttöön 16 274 765 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina osana Euroopan unionin yleistä talousarviota varainhoitovuodeksi 2015.

Tämän käyttöönoton kokonaismäärä rahoitetaan käyttämällä määrärahoja, jotka on otettu käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/422 (4) unionin talousarviossa varainhoitovuodeksi 2015 ennakkomaksuihin käytettävissä olevasta budjettikohdasta 13 06 01. Budjettikohdan ennakkomaksuihin saatavilla olevaa määrää vähennetään vastaavasti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 6 päivästä lokakuuta 2015.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä lokakuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

1

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) N:o 2015/422, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta (EUVL L 68, 13.3.2015, s. 47).

4

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/32

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1873,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2015,

4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiinin (4,4′-DMAR) ja 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiinin (MT-45) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukaisesti uutta psykoaktiivista ainetta 4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiinia (4,4′-DMAR) koskeva riskienarviointiraportti, joka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 19 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukaisesti uutta psykoaktiivista ainetta 4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiinia (4,4′-DMAR) koskeva riskienarviointiraportti, joka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 19 päivänä syyskuuta 2014.

| (2) | 4,4′-DMAR on oksatsoliinin synteettinen johdannainen. Se on kahden vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen nojalla valvonnan piiriin kuuluvan synteettisen stimulantin, aminoreksin ja 4-metyyliaminoreksin(4-MAR), johdannainen. |
| --- | --- |

(2)

4,4′-DMAR on oksatsoliinin synteettinen johdannainen. Se on kahden vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen nojalla valvonnan piiriin kuuluvan synteettisen stimulantin, aminoreksin ja 4-metyyliaminoreksin(4-MAR), johdannainen.

| (3) | 4,4′-DMAR:ää on ollut saatavilla unionin huumausainemarkkinoilla ainakin joulukuusta 2012 alkaen, ja se ilmoitettiin ennakkovaroitusjärjestelmään joulukuussa 2012. Yhdeksän jäsenvaltiota on ilmoittanut havainneensa sitä kyseisen aineen takavarikoinneissa, pääasiassa valkoisten tai värillisten jauheiden ja tablettien muodossa, sekä biologisissa ja kerätyissä näytteissä. |
| --- | --- |

(3)

4,4′-DMAR:ää on ollut saatavilla unionin huumausainemarkkinoilla ainakin joulukuusta 2012 alkaen, ja se ilmoitettiin ennakkovaroitusjärjestelmään joulukuussa 2012. Yhdeksän jäsenvaltiota on ilmoittanut havainneensa sitä kyseisen aineen takavarikoinneissa, pääasiassa valkoisten tai värillisten jauheiden ja tablettien muodossa, sekä biologisissa ja kerätyissä näytteissä.

| (4) | 4,4′-DMAR tuli uusien psykoaktiivisten aineiden markkinoille ”tutkimuskemikaalina”, jota internetissä toimivat vähittäismyyjät myivät, ja sitä on nyt saatavilla katumarkkinoilla. 4,4′-DMAR:ää myydään ja käytetään itsenään, mutta sitä on myös myyty laittomilla markkinoilla virheellisesti ekstaasina ja amfetamiinina. |
| --- | --- |

(4)

4,4′-DMAR tuli uusien psykoaktiivisten aineiden markkinoille ”tutkimuskemikaalina”, jota internetissä toimivat vähittäismyyjät myivät, ja sitä on nyt saatavilla katumarkkinoilla. 4,4′-DMAR:ää myydään ja käytetään itsenään, mutta sitä on myös myyty laittomilla markkinoilla virheellisesti ekstaasina ja amfetamiinina.

| (5) | 4,4′-DMAR:ään on yhdistetty 31 kuolemantapausta kolmessa jäsenvaltiossa kesäkuun 2013 ja kesäkuun 2014 välisenä aikana. Useimmissa tapauksissa 4,4′-DMAR joko aiheutti kuoleman tai yhdessä muiden aineiden kanssa todennäköisesti vaikutti kuolemaan. Yksi jäsenvaltio on ilmoittanut myrkytystapauksesta, joka ei johtanut kuolemaan. |
| --- | --- |

(5)

4,4′-DMAR:ään on yhdistetty 31 kuolemantapausta kolmessa jäsenvaltiossa kesäkuun 2013 ja kesäkuun 2014 välisenä aikana. Useimmissa tapauksissa 4,4′-DMAR joko aiheutti kuoleman tai yhdessä muiden aineiden kanssa todennäköisesti vaikutti kuolemaan. Yksi jäsenvaltio on ilmoittanut myrkytystapauksesta, joka ei johtanut kuolemaan.

| (6) | 4,4′-DMAR:n myrkyllisyydestä ei ole tutkimuksia. |
| --- | --- |

(6)

4,4′-DMAR:n myrkyllisyydestä ei ole tutkimuksia.

| (7) | 4,4′-DMAR:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että sen käyttö ei ole ollut laajamittaista. Tiedot kuolemaan johtaneista tapauksista osoittavat myös, että käyttäjät ovat tietämättään käyttäneet 4,4′-DMAR:ää muina stimulantteina. |
| --- | --- |

(7)

4,4′-DMAR:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että sen käyttö ei ole ollut laajamittaista. Tiedot kuolemaan johtaneista tapauksista osoittavat myös, että käyttäjät ovat tietämättään käyttäneet 4,4′-DMAR:ää muina stimulantteina.

| (8) | Järjestäytyneen rikollisuuden osallistuminen 4,4′-DMAR:n valmistukseen, jakeluun, laittomaan kauppaan ja tarjontaan on unionissa vähäistä. 4,4′-DMAR:n valmistuksessa käytettäviä kemiallisia lähtöaineita ja synteesireittejä ei tunneta. |
| --- | --- |

(8)

Järjestäytyneen rikollisuuden osallistuminen 4,4′-DMAR:n valmistukseen, jakeluun, laittomaan kauppaan ja tarjontaan on unionissa vähäistä. 4,4′-DMAR:n valmistuksessa käytettäviä kemiallisia lähtöaineita ja synteesireittejä ei tunneta.

| (9) | 4,4′-DMAR:ää ei ole vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen tai vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaan lueteltu valvottavaksi aineeksi. Sitä ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä eikä tällaista arviointia ei ole suunnitteilla. |
| --- | --- |

(9)

4,4′-DMAR:ää ei ole vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen tai vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaan lueteltu valvottavaksi aineeksi. Sitä ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä eikä tällaista arviointia ei ole suunnitteilla.

| (10) | 4,4′-DMAR:llä ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä unionissa. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisissä vertailuaineistoissa ja tieteellisessä tutkimuksessa, joka käsittelee sen kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta. |
| --- | --- |

(10)

4,4′-DMAR:llä ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä unionissa. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisissä vertailuaineistoissa ja tieteellisessä tutkimuksessa, joka käsittelee sen kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta.

| (11) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö 4,4′-DMAR:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Tällä hetkellä käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävät perusteet 4,4′-DMAR:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska 4,4′-DMAR:n nauttiminen aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä tällä aineella ole lääketieteellistä arvoa, 4,4′-DMAR olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(11)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö 4,4′-DMAR:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Tällä hetkellä käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävät perusteet 4,4′-DMAR:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska 4,4′-DMAR:n nauttiminen aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä tällä aineella ole lääketieteellistä arvoa, 4,4′-DMAR olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa.

| (12) | Koska kolme jäsenvaltiota valvoo 4,4′-DMAR:ää psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja viisi jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(12)

Koska kolme jäsenvaltiota valvoo 4,4′-DMAR:ää psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja viisi jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (13) | EMCDDA:n laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti uutta psykoaktiivista ainetta 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiinia (MT-45) koskeva riskienarviointiraportti, joka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 6 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(13)

EMCDDA:n laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti uutta psykoaktiivista ainetta 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiinia (MT-45) koskeva riskienarviointiraportti, joka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 6 päivänä lokakuuta 2014.

| (14) | MT-45 on N,N′-disubstituoitu piperatsiini, jossa sykloheksaanirengas on kiinnittynyt yhteen piperatsiinirenkaan typpiatomeista ja 1,2-difenyylietyyliryhmä toiseen typpiatomiin. MT-45 on yksi 1-(1,2-difelyynietyyli) piperatsiinianalgeeneistä, jotka keksittiin 1970-luvun alussa. |
| --- | --- |

(14)

MT-45 on N,N′-disubstituoitu piperatsiini, jossa sykloheksaanirengas on kiinnittynyt yhteen piperatsiinirenkaan typpiatomeista ja 1,2-difenyylietyyliryhmä toiseen typpiatomiin. MT-45 on yksi 1-(1,2-difelyynietyyli) piperatsiinianalgeeneistä, jotka keksittiin 1970-luvun alussa.

| (15) | MT-45:tä on ollut unionin huumausainemarkkinoilla lokakuusta 2013 alkaen, ja sitä myydään ”tutkimuskemikaalina” lähinnä internetissä. EMCDDA on tunnistanut 12 internetissä toimivaa toimittajaa ja vähittäiskauppiasta, jotka ovat myyneet MT-45:tä. Niistä osa näyttää sijoittautuneen unioniin. |
| --- | --- |

(15)

MT-45:tä on ollut unionin huumausainemarkkinoilla lokakuusta 2013 alkaen, ja sitä myydään ”tutkimuskemikaalina” lähinnä internetissä. EMCDDA on tunnistanut 12 internetissä toimivaa toimittajaa ja vähittäiskauppiasta, jotka ovat myyneet MT-45:tä. Niistä osa näyttää sijoittautuneen unioniin.

| (16) | Yksi jäsenvaltio on raportoinut yhteensä 28 kuolemantapausta, jotka ovat tapahtuneet marraskuun 2013 ja heinäkuun 2014 välisenä aikana. Useimmissa tapauksissa biologisissa näytteissä vahvistettiin analyyttisesti olevan MT-45:tä. Sama jäsenvaltio on raportoinut myös 18 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja joiden kliiniset piirteet olivat samankaltaiset kuin opioidimyrkytyksessä ja reagoivat joissakin tapauksissa naloksoniin, joka on opioidireseptorien antagonisti. |
| --- | --- |

(16)

Yksi jäsenvaltio on raportoinut yhteensä 28 kuolemantapausta, jotka ovat tapahtuneet marraskuun 2013 ja heinäkuun 2014 välisenä aikana. Useimmissa tapauksissa biologisissa näytteissä vahvistettiin analyyttisesti olevan MT-45:tä. Sama jäsenvaltio on raportoinut myös 18 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja joiden kliiniset piirteet olivat samankaltaiset kuin opioidimyrkytyksessä ja reagoivat joissakin tapauksissa naloksoniin, joka on opioidireseptorien antagonisti.

| (17) | On tehty useita eläintutkimuksia, jotka osoittavat, että MT-45:n välitön myrkyllisyys on moninkertainen morfiiniin verrattuna. |
| --- | --- |

(17)

On tehty useita eläintutkimuksia, jotka osoittavat, että MT-45:n välitön myrkyllisyys on moninkertainen morfiiniin verrattuna.

| (18) | Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että MT-45:n käyttö ei ole ollut laajamittaista. Näyttää siltä, että ainetta käytetään useimmiten kotiympäristössä, ja käyttäjät ovat joko kokeilunhaluisia tai opioidiriippuvaisia henkilöitä, joiden saatavilla ei ole heroiinia tai jotain muuta opioidia. Käyttäjät voivat käyttää MT-45:tä yhdessä muiden psykoaktiivisten aineiden kanssa. Ei ole tietoa MT-45:een mahdollisesti liittyvistä sosiaalisista riskeistä. |
| --- | --- |

(18)

Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että MT-45:n käyttö ei ole ollut laajamittaista. Näyttää siltä, että ainetta käytetään useimmiten kotiympäristössä, ja käyttäjät ovat joko kokeilunhaluisia tai opioidiriippuvaisia henkilöitä, joiden saatavilla ei ole heroiinia tai jotain muuta opioidia. Käyttäjät voivat käyttää MT-45:tä yhdessä muiden psykoaktiivisten aineiden kanssa. Ei ole tietoa MT-45:een mahdollisesti liittyvistä sosiaalisista riskeistä.

| (19) | Ei ole näyttöä järjestäytyneen rikollisuuden osallistumisesta MT-45:n valmistukseen, jakeluun, laittomaan kauppaan ja tarjontaan unionissa. Jäsenvaltioissa havaitun MT-45:n valmistuksessa käytettäviä kemiallisia lähtöaineita ja synteesireittejä ei tunneta. |
| --- | --- |

(19)

Ei ole näyttöä järjestäytyneen rikollisuuden osallistumisesta MT-45:n valmistukseen, jakeluun, laittomaan kauppaan ja tarjontaan unionissa. Jäsenvaltioissa havaitun MT-45:n valmistuksessa käytettäviä kemiallisia lähtöaineita ja synteesireittejä ei tunneta.

| (20) | MT-45:tä ei ole vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen tai vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaan lueteltu valvottavaksi aineeksi. Sitä ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä, eikä tällaista arviointia ei ole suunnitteilla. |
| --- | --- |

(20)

MT-45:tä ei ole vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen tai vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaan lueteltu valvottavaksi aineeksi. Sitä ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä, eikä tällaista arviointia ei ole suunnitteilla.

| (21) | MT-45:llä ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä unionissa. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisissä vertailuaineistoissa ja tieteellisessä tutkimuksessa, joka käsittelee sen kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta. |
| --- | --- |

(21)

MT-45:llä ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä unionissa. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisissä vertailuaineistoissa ja tieteellisessä tutkimuksessa, joka käsittelee sen kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta.

| (22) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö MT-45:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Tällä hetkellä käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävät perusteet MT-45:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska aineella ei ole lääketieteellistä arvoa, MT-45 olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin. |
| --- | --- |

(22)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö MT-45:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Tällä hetkellä käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävät perusteet MT-45:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska aineella ei ole lääketieteellistä arvoa, MT-45 olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin.

| (23) | Koska yksi jäsenvaltio valvoo MT-45:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen ja vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja seitsemän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(23)

Koska yksi jäsenvaltio valvoo MT-45:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen ja vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja seitsemän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (24) | Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 4,4′-DMAR:n ja MT-45:n saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa, |
| --- | --- |

(24)

Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 4,4′-DMAR:n ja MT-45:n saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa,

| (25) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(25)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (26) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(26)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (27) | Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, |
| --- | --- |

(27)

Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saatetaan seuraavat uudet psykoaktiiviset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa:

| a) | 4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiini (4,4′-DMAR); |
| --- | --- |

a)

4-metyyli-5-(4-metyylifenyyli)-4,5-dihydro-oksatsoli-2-amiini (4,4′-DMAR);

| b) | 1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiini (MT-45). |
| --- | --- |

b)

1-sykloheksyyli-4-(1,2-difenyylietyyli)piperatsiini (MT-45).

2 artikla

Jäsenvaltioiden on viimeistään 21 päivänä lokakuuta 2016 toteutettava kansallisen lainsäädäntönsä mukaiset tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen uusien psykoaktiivisten aineiden saattamiseksi sellaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin, joista säädetään niiden lainsäädännössä vuonna 1961 tehdystä Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksesta ja/tai vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteiden perusteella.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 127, 20.5.2005, s. 32.

1

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/35

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1874,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2015,

4-metyyliamfetamiinin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu neuvoston päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukainen 4-metyyliamfetamiinia koskeva riskienarviointiraportti, jonka komissio vastaanotti 29 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu neuvoston päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukainen 4-metyyliamfetamiinia koskeva riskienarviointiraportti, jonka komissio vastaanotti 29 päivänä marraskuuta 2012.

| (2) | 4-metyyliamfetamiini on amfetamiinin synteettinen johdannainen, jonka rengasrakenteessa on metyyliryhmiä. Sitä on takavarikoitu pääasiassa jauheena ja tahnana, jotka sisältävät amfetamiinia ja kofeiinia, mutta sitä esiintyy myös pillereinä ja nesteenä. Sitä on alettu myydä ja käyttää laittomilla amfetamiinimarkkinoilla amfetamiinina, joka on valvonnanalainen huumausaine. Aineesta on tehty yksi havainto internetissä myydyssä kaupallisessa tuotteessa. 4-metyyliamfetamiiniyhdistelmän kemiallinen päälähtöaine on 4-metyylibentsyylimetyyliketoni (4-metyyli-BMK), jota on ilmeisesti kaupallisesti saatavilla internetissä ja jota ei valvota huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1988 yleissopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(2)

4-metyyliamfetamiini on amfetamiinin synteettinen johdannainen, jonka rengasrakenteessa on metyyliryhmiä. Sitä on takavarikoitu pääasiassa jauheena ja tahnana, jotka sisältävät amfetamiinia ja kofeiinia, mutta sitä esiintyy myös pillereinä ja nesteenä. Sitä on alettu myydä ja käyttää laittomilla amfetamiinimarkkinoilla amfetamiinina, joka on valvonnanalainen huumausaine. Aineesta on tehty yksi havainto internetissä myydyssä kaupallisessa tuotteessa. 4-metyyliamfetamiiniyhdistelmän kemiallinen päälähtöaine on 4-metyylibentsyylimetyyliketoni (4-metyyli-BMK), jota on ilmeisesti kaupallisesti saatavilla internetissä ja jota ei valvota huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1988 yleissopimuksen nojalla.

| (3) | Käyttäjiltä on saatu vähän tietoja 4-metyyliamfetamiinin erityisistä fysikaalisista vaikutuksista, sillä he eivät yleensä tiedä käyttäneensä ainetta. Käytettävissä olevien vähäisten tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että aineen vaikutukset ovat samankaltaisia kuin piristeiden. Käytettävissä olevien rajallisten tietojen mukaan 4-metyyliamfetamiinin haittavaikutuksia ihmisille ovat muun muassa kuume, kohonnut verenpaine, anoreksia, pahoinvointi, hikoilu, ruoansulatusongelmat, yskä, oksentelu, päänsärky, sydämentykytys, unettomuus, vainoharhaisuus, ahdistus ja masennus. Nykyisten tietojen perusteella ei voida päätellä, miten voimakkaasti aine mahdollisesti aiheuttaa riippuvuutta. |
| --- | --- |

(3)

Käyttäjiltä on saatu vähän tietoja 4-metyyliamfetamiinin erityisistä fysikaalisista vaikutuksista, sillä he eivät yleensä tiedä käyttäneensä ainetta. Käytettävissä olevien vähäisten tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että aineen vaikutukset ovat samankaltaisia kuin piristeiden. Käytettävissä olevien rajallisten tietojen mukaan 4-metyyliamfetamiinin haittavaikutuksia ihmisille ovat muun muassa kuume, kohonnut verenpaine, anoreksia, pahoinvointi, hikoilu, ruoansulatusongelmat, yskä, oksentelu, päänsärky, sydämentykytys, unettomuus, vainoharhaisuus, ahdistus ja masennus. Nykyisten tietojen perusteella ei voida päätellä, miten voimakkaasti aine mahdollisesti aiheuttaa riippuvuutta.

| (4) | Käytettävissä olevien rajallisten tietojen mukaan 4-metyyliamfetamiinin välitön myrkyllisyys on samaa luokkaa kuin muilla piristeillä. Jonkin verran näyttöä on siitä, yhdistettäessä 4-metyyliamfetamiinia toisiin aineisiin, kuten amfetamiiniin ja kofeiiniin, riski seoksen myrkyllisyyden lisääntymisestä voi kasvaa. |
| --- | --- |

(4)

Käytettävissä olevien rajallisten tietojen mukaan 4-metyyliamfetamiinin välitön myrkyllisyys on samaa luokkaa kuin muilla piristeillä. Jonkin verran näyttöä on siitä, yhdistettäessä 4-metyyliamfetamiinia toisiin aineisiin, kuten amfetamiiniin ja kofeiiniin, riski seoksen myrkyllisyyden lisääntymisestä voi kasvaa.

| (5) | Neljässä jäsenvaltiossa on rekisteröity 21 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa on löydetty 4-metyyliamfetamiininjäämiä joko yksin tai sen ja yhden tai useamman aineen yhdistelminä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida päätellä varmuudella 4-metyyliamfetamiinin osuutta kyseisiin kuolemantapauksiin, mutta osassa tapauksista sitä oli havaituista huumausaineista eniten pitoisuuksien vastatessa niitä, jotka on havaittu eräissä amfetamiinista johtuneissa kuolemantapauksissa. |
| --- | --- |

(5)

Neljässä jäsenvaltiossa on rekisteröity 21 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa on löydetty 4-metyyliamfetamiininjäämiä joko yksin tai sen ja yhden tai useamman aineen yhdistelminä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida päätellä varmuudella 4-metyyliamfetamiinin osuutta kyseisiin kuolemantapauksiin, mutta osassa tapauksista sitä oli havaituista huumausaineista eniten pitoisuuksien vastatessa niitä, jotka on havaittu eräissä amfetamiinista johtuneissa kuolemantapauksissa.

| (6) | 4-metyyliamfetamiinia on tavattu 15 jäsenvaltiossa, ja yksi jäsenvaltio on ilmoittanut, että ainetta valmistetaan sen alueella. Pelkän 4-metyyliamfetamiinin yleisyyttä on vaikea arvioida. Käyttäjäryhmien ei tiedetä kysyvän erityisesti tätä ainetta, eikä sitä myydä nettikaupoissa. |
| --- | --- |

(6)

4-metyyliamfetamiinia on tavattu 15 jäsenvaltiossa, ja yksi jäsenvaltio on ilmoittanut, että ainetta valmistetaan sen alueella. Pelkän 4-metyyliamfetamiinin yleisyyttä on vaikea arvioida. Käyttäjäryhmien ei tiedetä kysyvän erityisesti tätä ainetta, eikä sitä myydä nettikaupoissa.

| (7) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan ainetta tuottavat ja jakelevat samat järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka valmistavat ja myyvät laittomasti amfetamiinia. |
| --- | --- |

(7)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan ainetta tuottavat ja jakelevat samat järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka valmistavat ja myyvät laittomasti amfetamiinia.

| (8) | 4-metyyliamfetamiinilla ei ole tunnettua, vahvistettua eikä tunnustettua lääketieteellistä arvoa tai käyttöä unionissa, eikä sillä ole unionissa myyntilupaa. Aineelle ei ole osoitettu mitään muuta laillista käyttötarkoitusta kuin se, että sitä hyödynnetään analyyttisena vertailustandardina ja tieteellisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(8)

4-metyyliamfetamiinilla ei ole tunnettua, vahvistettua eikä tunnustettua lääketieteellistä arvoa tai käyttöä unionissa, eikä sillä ole unionissa myyntilupaa. Aineelle ei ole osoitettu mitään muuta laillista käyttötarkoitusta kuin se, että sitä hyödynnetään analyyttisena vertailustandardina ja tieteellisessä tutkimuksessa.

| (9) | 4-metyyliamfetamiinia ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmän piirissä. Kahdeksan jäsenvaltiota valvoo ainetta huumevalvontaa koskevan lainsäädännön nojalla vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteiden perusteella. Kaksi muuta jäsenvaltiota soveltaa tähän aineeseen kansallisen lainsäädäntönsä yleistä fenetyyliamiinin määritelmää, ja yksi jäsenvaltio valvoo sitä lääkelainsäädäntönsä perusteella. |
| --- | --- |

(9)

4-metyyliamfetamiinia ei olla parhaillaan arvioimassa eikä sitä ole arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmän piirissä. Kahdeksan jäsenvaltiota valvoo ainetta huumevalvontaa koskevan lainsäädännön nojalla vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteiden perusteella. Kaksi muuta jäsenvaltiota soveltaa tähän aineeseen kansallisen lainsäädäntönsä yleistä fenetyyliamiinin määritelmää, ja yksi jäsenvaltio valvoo sitä lääkelainsäädäntönsä perusteella.

| (10) | Riskienarviointiraportissa todetaan, että 4-metyyliamfetamiinin erityispiirteistä ja riskeistä on saatavilla rajallisesti tieteellistä näyttöä ja että aineeseen liittyviä terveydellisiä ja sosiaalisia riskejä on tutkittava lisää. Saatavilla oleva näyttö riittää kuitenkin perusteeksi sille, että 4-metyyliamfetamiini saatetaan valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella. Johtuen aineen vaarallisuudesta terveydelle, mistä todistavat aineesta tehdyt havainnot useiden raportoitujen kuolemantapausten yhteydessä, erityisesti yhdistettynä muihin aineisiin; sen ulkonäöstä ja vaikutuksista, jotka muistuttavat erittäin paljon amfetamiinia; siitä, etteivät aineen käyttäjät aina tiedä käyttävänsä ainetta sekä sen vähäisestä lääketieteellisestä arvosta tai käytöstä, 4-metyyliamfetamiini olisi perusteltua asettaa valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella. |
| --- | --- |

(10)

Riskienarviointiraportissa todetaan, että 4-metyyliamfetamiinin erityispiirteistä ja riskeistä on saatavilla rajallisesti tieteellistä näyttöä ja että aineeseen liittyviä terveydellisiä ja sosiaalisia riskejä on tutkittava lisää. Saatavilla oleva näyttö riittää kuitenkin perusteeksi sille, että 4-metyyliamfetamiini saatetaan valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella. Johtuen aineen vaarallisuudesta terveydelle, mistä todistavat aineesta tehdyt havainnot useiden raportoitujen kuolemantapausten yhteydessä, erityisesti yhdistettynä muihin aineisiin; sen ulkonäöstä ja vaikutuksista, jotka muistuttavat erittäin paljon amfetamiinia; siitä, etteivät aineen käyttäjät aina tiedä käyttävänsä ainetta sekä sen vähäisestä lääketieteellisestä arvosta tai käytöstä, 4-metyyliamfetamiini olisi perusteltua asettaa valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella.

| (11) | Koska kymmenen jäsenvaltiota valvoo jo 4-metyyliamfetamiinia, sen saattaminen valvonnan piiriin koko unionin alueella voi auttaa välttämään ongelmia rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja lainkäyttöelinten yhteistyössä. |
| --- | --- |

(11)

Koska kymmenen jäsenvaltiota valvoo jo 4-metyyliamfetamiinia, sen saattaminen valvonnan piiriin koko unionin alueella voi auttaa välttämään ongelmia rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja lainkäyttöelinten yhteistyössä.

| (12) | Unionin laajuiset valvontatoimenpiteet voivat myös auttaa estämään sen, että 4-metyyliamfetamiinista muodostuu amfetamiinin korvike laittomassa huumekaupassa, |
| --- | --- |

(12)

Unionin laajuiset valvontatoimenpiteet voivat myös auttaa estämään sen, että 4-metyyliamfetamiinista muodostuu amfetamiinin korvike laittomassa huumekaupassa,

| (13) | Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 4-metyyliamfetamiinin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(13)

Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 4-metyyliamfetamiinin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa.

| (14) | Tällä asetuksella korvataan neuvoston päätös 2013/129/EU (2), jonka Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, kumosi 16 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-317/13 (3) antamallaan tuomiolla. Tuomiossaan tuomioistuin piti päätöksen 2013/129/EU vaikutukset voimassa, kunnes sen korvaamiseen tarkoitetut uudet säädökset tulevat voimaan. Siksi päätöksen 2013/129/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivänä. |
| --- | --- |

(14)

Tällä asetuksella korvataan neuvoston päätös 2013/129/EU (2), jonka Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, kumosi 16 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-317/13 (3) antamallaan tuomiolla. Tuomiossaan tuomioistuin piti päätöksen 2013/129/EU vaikutukset voimassa, kunnes sen korvaamiseen tarkoitetut uudet säädökset tulevat voimaan. Siksi päätöksen 2013/129/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivänä.

| (15) | Jotta varmistetaan 4-metyyliamfetamiinia koskevien valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseinen uusi psykoaktiivinen aine on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2013/129/EU 2 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(15)

Jotta varmistetaan 4-metyyliamfetamiinia koskevien valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseinen uusi psykoaktiivinen aine on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2013/129/EU 2 artiklassa säädetään.

| (16) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(16)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (17) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(17)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (18) | Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, |
| --- | --- |

(18)

Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saatetaan uusi psykoaktiivinen aine 4-metyyliamfetamiini valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella.

2 artikla

Päätöksen 2013/129/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivästä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa 4-metyyliamfetamiini on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2013/129/EU 2 artiklassa säädetään.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 127, 20.5.2005, s. 32.

1

(2)  Neuvoston päätös 2013/129/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, 4-metyyliamfetamiinin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (EUVL L 72, 15.3.2013, s. 11).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16. huhtikuuta 2015, parlamentti v. neuvosto, asia C-317/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/38

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1875,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2015,

4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS mukaiset uusia psykoaktiivisia aineita 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidi (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanoni (metoksetamiini) koskevat riskinarviointiraportit, jotka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 23 päivänä huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityisistunnossa on laadittu päätöksen 2005/387/YOS mukaiset uusia psykoaktiivisia aineita 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidi (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanoni (metoksetamiini) koskevat riskinarviointiraportit, jotka toimitettiin komissiolle ja neuvostolle 23 päivänä huhtikuuta 2014.

| (2) | 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiini eivät olleet arvioinnin kohteena Yhdistyneiden kansakuntien tasolla silloin, kun riskinarviointia pyydettiin unionin tasolla, mutta huumeriippuvuutta tutkiva Maailman terveysjärjestön asiantuntijakomitea teki niistä arvion kesäkuussa 2014. |
| --- | --- |

(2)

25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiini eivät olleet arvioinnin kohteena Yhdistyneiden kansakuntien tasolla silloin, kun riskinarviointia pyydettiin unionin tasolla, mutta huumeriippuvuutta tutkiva Maailman terveysjärjestön asiantuntijakomitea teki niistä arvion kesäkuussa 2014.

| (3) | 25I-NBOMe:llä, AH-7921:llä, MDPV:llä ja metoksetamiinilla ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä. Näiden aineiden ilmaannuttua huumausainemarkkinoille niiden kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä on tutkittu tieteellisessä tutkimuksessa sekä 25I-NBOMe:n tapauksessa myös neurokemian alalla, mutta sen lisäksi, että niitä käytetään analyyttisissä vertailuaineistoissa, niitä ei havaittu käytettävän muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(3)

25I-NBOMe:llä, AH-7921:llä, MDPV:llä ja metoksetamiinilla ei ole vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä tai eläinlääketieteellistä käyttöä. Näiden aineiden ilmaannuttua huumausainemarkkinoille niiden kemiaa, farmakologiaa ja myrkyllisyyttä on tutkittu tieteellisessä tutkimuksessa sekä 25I-NBOMe:n tapauksessa myös neurokemian alalla, mutta sen lisäksi, että niitä käytetään analyyttisissä vertailuaineistoissa, niitä ei havaittu käytettävän muihin tarkoituksiin.

| (4) | 25I-NBOMe on voimakas synteettinen 2,5-dimetoksi-4-jodifenetyyliamiinin (2C-I) johdannainen; jälkimmäisenä mainittu on totunnainen serotoninerginen hallusinogeeni, joka saatettiin riskinarvioinnin, valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin unionissa vuonna 2003 neuvoston päätöksellä 2003/847/YOS (2). |
| --- | --- |

(4)

25I-NBOMe on voimakas synteettinen 2,5-dimetoksi-4-jodifenetyyliamiinin (2C-I) johdannainen; jälkimmäisenä mainittu on totunnainen serotoninerginen hallusinogeeni, joka saatettiin riskinarvioinnin, valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin unionissa vuonna 2003 neuvoston päätöksellä 2003/847/YOS (2).

| (5) | 25I-NBOMe:n erityisiä fysikaalisia vaikutuksia on vaikea määrittää, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska tietoja on saatavilla vain rajallisesti. Tätä ainetta käyttäneistä henkilöistä tehtyjen kliinisten havaintojen perusteella sillä on hallusinogeenisiä vaikutuksia ja se voi aiheuttaa voimakasta kiihtymystä, sekavuutta, voimakkaita kuulo- ja näköharhoja, aggressiivisuutta, väkivaltaisia onnettomuuksia ja itseaiheutettuja traumoja. |
| --- | --- |

(5)

25I-NBOMe:n erityisiä fysikaalisia vaikutuksia on vaikea määrittää, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska tietoja on saatavilla vain rajallisesti. Tätä ainetta käyttäneistä henkilöistä tehtyjen kliinisten havaintojen perusteella sillä on hallusinogeenisiä vaikutuksia ja se voi aiheuttaa voimakasta kiihtymystä, sekavuutta, voimakkaita kuulo- ja näköharhoja, aggressiivisuutta, väkivaltaisia onnettomuuksia ja itseaiheutettuja traumoja.

| (6) | 25I-NBOMe on yhdistetty neljään kuolemantapaukseen kolmessa eri jäsenvaltiossa. Sen käyttöön yhdistetystä vakavasta myrkyllisyydestä on raportoitu neljässä jäsenvaltiossa, joissa on rekisteröity yhteensä 32 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. 25I-NBOMe:n aiheuttamista sosiaalisista riskeistä ei ole saatavilla tietoja. |
| --- | --- |

(6)

25I-NBOMe on yhdistetty neljään kuolemantapaukseen kolmessa eri jäsenvaltiossa. Sen käyttöön yhdistetystä vakavasta myrkyllisyydestä on raportoitu neljässä jäsenvaltiossa, joissa on rekisteröity yhteensä 32 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. 25I-NBOMe:n aiheuttamista sosiaalisista riskeistä ei ole saatavilla tietoja.

| (7) | EMCDDA ja Euroopan poliisivirasto (Europol) ovat saaneet 25I-NBOMe:tä koskevia havaintoja 22 jäsenvaltiosta ja Norjasta. 25I-NBOMe:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja, mutta vähäisten käytettävissä olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että sitä saatetaan käyttää monenlaisissa tilanteissa, kuten kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla. |
| --- | --- |

(7)

EMCDDA ja Euroopan poliisivirasto (Europol) ovat saaneet 25I-NBOMe:tä koskevia havaintoja 22 jäsenvaltiosta ja Norjasta. 25I-NBOMe:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja, mutta vähäisten käytettävissä olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että sitä saatetaan käyttää monenlaisissa tilanteissa, kuten kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla.

| (8) | 25I-NBOMe:tä markkinoidaan ja myydään avoimesti internetissä ”tutkimuskemikaalina”, ja takavarikoista, kerätyistä näytteistä, käyttäjien verkkosivuilta ja internetissä toimivilta vähittäismyyjiltä saatujen tietojen mukaan sitä myydään sellaisenaan huumausaineena ja LSD:n ”laillisena” korvikkeena. EMCDDA on saanut selville, että internetissä tätä ainetta myy 15 vähittäismyyjää, jotka voivat olla sijoittautuneet unioniin ja Kiinaan. |
| --- | --- |

(8)

25I-NBOMe:tä markkinoidaan ja myydään avoimesti internetissä ”tutkimuskemikaalina”, ja takavarikoista, kerätyistä näytteistä, käyttäjien verkkosivuilta ja internetissä toimivilta vähittäismyyjiltä saatujen tietojen mukaan sitä myydään sellaisenaan huumausaineena ja LSD:n ”laillisena” korvikkeena. EMCDDA on saanut selville, että internetissä tätä ainetta myy 15 vähittäismyyjää, jotka voivat olla sijoittautuneet unioniin ja Kiinaan.

| (9) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö 25I-NBOMe:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan 25I-NBOMe:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, 25I-NBOMe olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(9)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö 25I-NBOMe:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan 25I-NBOMe:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, 25I-NBOMe olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa.

| (10) | Koska kuusi jäsenvaltiota valvoo 25I-NBOMe:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja seitsemän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(10)

Koska kuusi jäsenvaltiota valvoo 25I-NBOMe:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja seitsemän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (11) | AH-7921 on rakenteellisesti epätyypillinen synteettinen opioidianalgeetti, josta internetissä toimivat myyjät, käyttäjien verkkosivut ja tiedotusvälineet käyttävät yleisesti englanninkielistä ilmaisua ”doxylam”. Sitä voidaan helposti erehdyksessä luulla ”doksylamiiniksi”, joka on rauhoittavia ja hypnoottisia vaikutuksia aiheuttava antihistamiini, mikä voi johtaa tahattomaan yliannostukseen. |
| --- | --- |

(11)

AH-7921 on rakenteellisesti epätyypillinen synteettinen opioidianalgeetti, josta internetissä toimivat myyjät, käyttäjien verkkosivut ja tiedotusvälineet käyttävät yleisesti englanninkielistä ilmaisua ”doxylam”. Sitä voidaan helposti erehdyksessä luulla ”doksylamiiniksi”, joka on rauhoittavia ja hypnoottisia vaikutuksia aiheuttava antihistamiini, mikä voi johtaa tahattomaan yliannostukseen.

| (12) | AH-7921:n erityisiä fysikaalisia vaikutuksia on vaikea määrittää, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska tietoja on saatavilla vain rajallisesti. Käyttäjien mukaan AH-7921:n vaikutukset näyttävät muistuttavan perinteisten opioidien vaikutuksia, eli se rentouttaa ja aiheuttaa lievää hyvänolontunnetta ja kutinaa. Pahoinvointi näyttää olevan tyypillinen kielteinen vaikutus. Kokeilunhalun ja ”viihdekäytön” ohella käyttäjät kertoivat käyttävänsä tätä uutta huumetta kivun lievittämiseen tai muiden opioidien käytön lopettamisen aiheuttamien vieroitusoireiden helpottamiseen. Tästä voidaan päätellä, että AH-7921 saattaa levitä suonensisäisten opioidikäyttäjien keskuuteen. |
| --- | --- |

(12)

AH-7921:n erityisiä fysikaalisia vaikutuksia on vaikea määrittää, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska tietoja on saatavilla vain rajallisesti. Käyttäjien mukaan AH-7921:n vaikutukset näyttävät muistuttavan perinteisten opioidien vaikutuksia, eli se rentouttaa ja aiheuttaa lievää hyvänolontunnetta ja kutinaa. Pahoinvointi näyttää olevan tyypillinen kielteinen vaikutus. Kokeilunhalun ja ”viihdekäytön” ohella käyttäjät kertoivat käyttävänsä tätä uutta huumetta kivun lievittämiseen tai muiden opioidien käytön lopettamisen aiheuttamien vieroitusoireiden helpottamiseen. Tästä voidaan päätellä, että AH-7921 saattaa levitä suonensisäisten opioidikäyttäjien keskuuteen.

| (13) | AH-7921:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja, mutta saatavilla olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, ettei se ole laajassa käytössä ja että silloin, kun sitä käytetään, käyttö tapahtuu kotiympäristössä. |
| --- | --- |

(13)

AH-7921:n käytön esiintyvyydestä ei ole tietoja, mutta saatavilla olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, ettei se ole laajassa käytössä ja että silloin, kun sitä käytetään, käyttö tapahtuu kotiympäristössä.

| (14) | Kolmessa jäsenvaltiossa kirjattiin joulukuun 2012 ja syyskuun 2013 välisenä aikana 15 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa otetuissa näytteissä havaittiin AH-7921:tä yksinään tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Vaikka AH-7921:n osuutta kaikkiin näihin kuolemiin ei ole mahdollista määrittää varmuudella, joissakin tapauksissa se on erityisesti mainittu kuolinsyynä. AH-7921 on yhdistetty yhdessä jäsenvaltiossa kuuteen myrkytystapaukseen, jotka eivät johtaneet kuolemaan. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. AH-7921:n aiheuttamista sosiaalisista riskeistä ei ole saatavilla tietoja. |
| --- | --- |

(14)

Kolmessa jäsenvaltiossa kirjattiin joulukuun 2012 ja syyskuun 2013 välisenä aikana 15 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa otetuissa näytteissä havaittiin AH-7921:tä yksinään tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Vaikka AH-7921:n osuutta kaikkiin näihin kuolemiin ei ole mahdollista määrittää varmuudella, joissakin tapauksissa se on erityisesti mainittu kuolinsyynä. AH-7921 on yhdistetty yhdessä jäsenvaltiossa kuuteen myrkytystapaukseen, jotka eivät johtaneet kuolemaan. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. AH-7921:n aiheuttamista sosiaalisista riskeistä ei ole saatavilla tietoja.

| (15) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö AH-7921:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan AH-7921:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, AH-7921 olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(15)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tieteellinen näyttö AH-7921:stä on rajallista ja että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen aiheuttamat terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan AH-7921:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, AH-7921 olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa.

| (16) | Koska yksi jäsenvaltio valvoo AH-7921:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja viisi jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(16)

Koska yksi jäsenvaltio valvoo AH-7921:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja viisi jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (17) | MDPV on rengassubstituoitu synteettinen katinonijohdannainen, joka on samankaltainen kemiallinen tuote kuin pyrovaleroni, jotka molemmat on saatettu valvontatoimenpiteiden piiriin psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(17)

MDPV on rengassubstituoitu synteettinen katinonijohdannainen, joka on samankaltainen kemiallinen tuote kuin pyrovaleroni, jotka molemmat on saatettu valvontatoimenpiteiden piiriin psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen nojalla.

| (18) | Kaikkialla unionissa ei kerätä yhdenmukaisesti tietoja MDPV:hen yhdistetystä kroonisesta ja välittömästä myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista ja sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta. Julkaistuista tutkimuksista saadut tiedot, joita kliiniset tapaukset tukevat, näyttävät osoittavan, että MDPV:n psykofarmakologinen profiili on samankaltainen kuin kokaiinilla ja metamfetamiinilla, mutta näitä voimakkaampi ja pidempikestoisempi. Lisäksi MDPV:n on todettu pystyvän aiheuttamaan kymmenen kertaa voimakkaammin lokomotorista aktiivisuutta, sydämen tiheälyöntisyyttä ja kohonnutta verenpainetta. |
| --- | --- |

(18)

Kaikkialla unionissa ei kerätä yhdenmukaisesti tietoja MDPV:hen yhdistetystä kroonisesta ja välittömästä myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista ja sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta. Julkaistuista tutkimuksista saadut tiedot, joita kliiniset tapaukset tukevat, näyttävät osoittavan, että MDPV:n psykofarmakologinen profiili on samankaltainen kuin kokaiinilla ja metamfetamiinilla, mutta näitä voimakkaampi ja pidempikestoisempi. Lisäksi MDPV:n on todettu pystyvän aiheuttamaan kymmenen kertaa voimakkaammin lokomotorista aktiivisuutta, sydämen tiheälyöntisyyttä ja kohonnutta verenpainetta.

| (19) | Käyttäjien verkkosivujen mukaan aineen välitön myrkyllisyys voi aiheuttaa ihmisille haittavaikutuksia, jotka muistuttavat muihin piristeisiin yhdistettyjä vaikutuksia. Näitä vaikutuksia ovat esimerkiksi harhaluuloisuushäiriö, sydämen tiheälyöntisyys, kohonnut verenpaine, voimakas hikoilu, hengitysongelmat, voimakas kiihtymys, kuulo- ja näköharhat, syvä ahdistuneisuus, hypertermia, raivokohtaukset ja useiden elinten toimintahäiriöt. |
| --- | --- |

(19)

Käyttäjien verkkosivujen mukaan aineen välitön myrkyllisyys voi aiheuttaa ihmisille haittavaikutuksia, jotka muistuttavat muihin piristeisiin yhdistettyjä vaikutuksia. Näitä vaikutuksia ovat esimerkiksi harhaluuloisuushäiriö, sydämen tiheälyöntisyys, kohonnut verenpaine, voimakas hikoilu, hengitysongelmat, voimakas kiihtymys, kuulo- ja näköharhat, syvä ahdistuneisuus, hypertermia, raivokohtaukset ja useiden elinten toimintahäiriöt.

| (20) | Kahdeksassa jäsenvaltiossa ja Norjassa on rekisteröity syyskuun 2009 ja elokuun 2013 välisenä aikana 108 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa otetuissa biologisissa näytteissä havaittiin MDPV:tä tai joissa MDPV on ollut osasyynä kuolemaan. Kahdeksan jäsenvaltiota on ilmoittanut yhteensä 525 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja jotka on yhdistetty MDPV:hen. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. |
| --- | --- |

(20)

Kahdeksassa jäsenvaltiossa ja Norjassa on rekisteröity syyskuun 2009 ja elokuun 2013 välisenä aikana 108 kuolemantapausta, joissa ruumiinavauksessa otetuissa biologisissa näytteissä havaittiin MDPV:tä tai joissa MDPV on ollut osasyynä kuolemaan. Kahdeksan jäsenvaltiota on ilmoittanut yhteensä 525 myrkytystapausta, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja jotka on yhdistetty MDPV:hen. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä.

| (21) | Vuodesta 2009 alkaen neljä jäsenvaltiota on havainnut MDPV:tä tieliikenneonnettomuuksien yhteydessä otetuissa biologisissa näytteissä; osa onnettomuuksista vaati kuolonuhreja ja osassa niistä kuljettaja oli ollut huumausaineiden vaikutuksen alaisena. |
| --- | --- |

(21)

Vuodesta 2009 alkaen neljä jäsenvaltiota on havainnut MDPV:tä tieliikenneonnettomuuksien yhteydessä otetuissa biologisissa näytteissä; osa onnettomuuksista vaati kuolonuhreja ja osassa niistä kuljettaja oli ollut huumausaineiden vaikutuksen alaisena.

| (22) | MDPV:tä on ollut saatavilla unionin huumausainemarkkinoilla marraskuusta 2008 alkaen, ja 27 jäsenvaltiota, Norja ja Turkki ovat ilmoittaneet takavarikoineensa useiden kilogrammojen MDPV-eriä. MDPV:tä myydään sellaisenaan, mutta sitä on havaittu myös muiden aineiden kanssa sekoitettuna. Sitä on yleisesti saatavilla internetissä toimivilta myyjiltä ja vähittäismyyjiltä, ”head shop” -liikkeistä ja katukauppiailta. On merkkejä siitä, että tämän aineen tabletointi ja jakelu unionissa olisivat jossakin määrin organisoituja. |
| --- | --- |

(22)

MDPV:tä on ollut saatavilla unionin huumausainemarkkinoilla marraskuusta 2008 alkaen, ja 27 jäsenvaltiota, Norja ja Turkki ovat ilmoittaneet takavarikoineensa useiden kilogrammojen MDPV-eriä. MDPV:tä myydään sellaisenaan, mutta sitä on havaittu myös muiden aineiden kanssa sekoitettuna. Sitä on yleisesti saatavilla internetissä toimivilta myyjiltä ja vähittäismyyjiltä, ”head shop” -liikkeistä ja katukauppiailta. On merkkejä siitä, että tämän aineen tabletointi ja jakelu unionissa olisivat jossakin määrin organisoituja.

| (23) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että lisätutkimuksia tarvittaisiin MDPV:n aiheuttamien terveys- ja sosiaalisten riskien määrittämiseksi. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan MDPV:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, MDPV olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(23)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että lisätutkimuksia tarvittaisiin MDPV:n aiheuttamien terveys- ja sosiaalisten riskien määrittämiseksi. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan MDPV:n saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, MDPV olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa.

| (24) | Koska 21 jäsenvaltiota valvoo MDPV:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja neljä jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(24)

Koska 21 jäsenvaltiota valvoo MDPV:tä psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja neljä jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (25) | Metoksetamiini on aryylisykloheksyyliamiinia, joka on samankaltainen kemiallinen tuote kuin ketamiini ja kansainvälisen valvonnan piiriin kuuluva fensyklidiini (PCP). Ketamiinin ja PCP:n tapaan metoksetamiinilla on dissosiatiivisia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(25)

Metoksetamiini on aryylisykloheksyyliamiinia, joka on samankaltainen kemiallinen tuote kuin ketamiini ja kansainvälisen valvonnan piiriin kuuluva fensyklidiini (PCP). Ketamiinin ja PCP:n tapaan metoksetamiinilla on dissosiatiivisia ominaisuuksia.

| (26) | Metoksetamiiniin yhdistettyä kroonista ja välitöntä myrkyllisyyttä ei ole tutkittu eikä myöskään sen psykologisia ja behavioristisia vaikutuksia tai sen mahdollisuutta aiheuttaa riippuvuutta. Käyttäjien verkkosivuilla julkaistujen käyttäjien omien kokemusten mukaan sen haittavaikutukset ovat samankaltaiset kuin ketamiinimyrkytyksessä. Näitä ovat esimerkiksi pahoinvointi, voimakas oksentaminen, hengitysvaikeudet, epileptiset kohtaukset, sekavuus, ahdistuneisuus, katatonia, aggressiivisuus, hallusinaatiot, vainoharhaisuus ja psykoosi. Lisäksi välittömässä metoksetamiinimyrkytyksessä voi esiintyä piristeiden haittavaikutuksia (kiihtymys, sydämen tiheälyöntisyys ja kohonnut verenpaine), joita ei odoteta esiintyvän välittömässä ketamiinimyrkytyksessä. |
| --- | --- |

(26)

Metoksetamiiniin yhdistettyä kroonista ja välitöntä myrkyllisyyttä ei ole tutkittu eikä myöskään sen psykologisia ja behavioristisia vaikutuksia tai sen mahdollisuutta aiheuttaa riippuvuutta. Käyttäjien verkkosivuilla julkaistujen käyttäjien omien kokemusten mukaan sen haittavaikutukset ovat samankaltaiset kuin ketamiinimyrkytyksessä. Näitä ovat esimerkiksi pahoinvointi, voimakas oksentaminen, hengitysvaikeudet, epileptiset kohtaukset, sekavuus, ahdistuneisuus, katatonia, aggressiivisuus, hallusinaatiot, vainoharhaisuus ja psykoosi. Lisäksi välittömässä metoksetamiinimyrkytyksessä voi esiintyä piristeiden haittavaikutuksia (kiihtymys, sydämen tiheälyöntisyys ja kohonnut verenpaine), joita ei odoteta esiintyvän välittömässä ketamiinimyrkytyksessä.

| (27) | Metoksetamiini on yhdistetty noin 20 kuolemantapaukseen kuudessa jäsenvaltiossa, joissa aine havaittiin ruumiinavauksessa otetuista näytteistä. Lisäksi viidessä jäsenvaltiossa on havaittu metoksetamiinia 20 myrkytystapauksessa, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja joissa kyseistä ainetta oli käytetty joko yksin tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. |
| --- | --- |

(27)

Metoksetamiini on yhdistetty noin 20 kuolemantapaukseen kuudessa jäsenvaltiossa, joissa aine havaittiin ruumiinavauksessa otetuista näytteistä. Lisäksi viidessä jäsenvaltiossa on havaittu metoksetamiinia 20 myrkytystapauksessa, jotka eivät johtaneet kuolemaan ja joissa kyseistä ainetta oli käytetty joko yksin tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä.

| (28) | Turkin ja Norjan lisäksi 23 jäsenvaltiota on ilmoittanut havainneensa metoksetamiinia marraskuusta 2010 lähtien. Saatujen tietojen mukaan sitä myydään ja käytetään sellaisenaan, mutta internetissä toimivat vähittäismyyjät, ”head shop” -liikkeet ja huumausaineiden katukauppiaat myyvät sitä myös ketamiinin ”laillisena” korvikkeena. |
| --- | --- |

(28)

Turkin ja Norjan lisäksi 23 jäsenvaltiota on ilmoittanut havainneensa metoksetamiinia marraskuusta 2010 lähtien. Saatujen tietojen mukaan sitä myydään ja käytetään sellaisenaan, mutta internetissä toimivat vähittäismyyjät, ”head shop” -liikkeet ja huumausaineiden katukauppiaat myyvät sitä myös ketamiinin ”laillisena” korvikkeena.

| (29) | Unionissa on takavarikoitu useiden kilogrammojen jauhe-eriä, mutta järjestäytyneen rikollisuuden mahdollisesta osallisuudesta ei ole tietoja. Metoksetamiinin valmistukseen ei tarvita pitkälle kehitettyjä laitteita. |
| --- | --- |

(29)

Unionissa on takavarikoitu useiden kilogrammojen jauhe-eriä, mutta järjestäytyneen rikollisuuden mahdollisesta osallisuudesta ei ole tietoja. Metoksetamiinin valmistukseen ei tarvita pitkälle kehitettyjä laitteita.

| (30) | Käytön esiintyvyyteen liittyviä tutkimuksia on tehty vain kahdessa jäsenvaltiossa, eivätkä nekään olleet edustavia. Niiden mukaan metoksetamiinin käyttö ei ole yhtä yleistä kuin ketamiinin. Saatavilla olevien tietojen mukaan ainetta voidaan käyttää monenlaisissa tilanteissa, kuten kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla. |
| --- | --- |

(30)

Käytön esiintyvyyteen liittyviä tutkimuksia on tehty vain kahdessa jäsenvaltiossa, eivätkä nekään olleet edustavia. Niiden mukaan metoksetamiinin käyttö ei ole yhtä yleistä kuin ketamiinin. Saatavilla olevien tietojen mukaan ainetta voidaan käyttää monenlaisissa tilanteissa, kuten kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla.

| (31) | Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tarvitaan lisää tutkimuksia, jotta sen terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan metoksetamiinin saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, metoksetamiini olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(31)

Riskinarviointiraportista käy ilmi, että tarvitaan lisää tutkimuksia, jotta sen terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat näyttö ja tiedot muodostavat kuitenkin riittävän perustan metoksetamiinin saattamiselle valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska aine aiheuttaa terveysvaaroja, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, ja koska käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään eikä aineella ole lääketieteellistä arvoa eikä käyttöä, metoksetamiini olisi saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa.

| (32) | Koska yhdeksän jäsenvaltiota valvoo metoksetamiinia psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja yhdeksän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä. |
| --- | --- |

(32)

Koska yhdeksän jäsenvaltiota valvoo metoksetamiinia psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla ja yhdeksän jäsenvaltiota käyttää sen valvonnassa muita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, aineen saattaminen valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajat ylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojaamaan sen saatavuuden ja käytön mahdollisesti aiheuttamilta riskeiltä.

| (33) | Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 25I-NBOMe:n, AH-7921:n, MDPV:n ja metoksetamiinin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(33)

Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi annettava täytäntöönpanopäätös 25I-NBOMe:n, AH-7921:n, MDPV:n ja metoksetamiinin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa.

| (34) | Euroopan unionin tuomioistuin totesi 16. huhtikuuta 2015 yhdistetyissä asioissa C-317/13 ja C-679/13 (3) antamassaan tuomiossa, että neuvoston olisi kuultava Euroopan parlamenttia, ennen kuin se antaa päätöksen 2005/387/YOS 8 artiklan 3 kohtaan perustuvia täytäntöönpanopäätöksiä. Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/688/EU (4) hyväksyttiin ilman tällaista ennakkokuulemista, joten sitä rasittaa menettelyvirhe. Päätös 2014/688/EU olisi näin ollen korvattava tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(34)

Euroopan unionin tuomioistuin totesi 16. huhtikuuta 2015 yhdistetyissä asioissa C-317/13 ja C-679/13 (3) antamassaan tuomiossa, että neuvoston olisi kuultava Euroopan parlamenttia, ennen kuin se antaa päätöksen 2005/387/YOS 8 artiklan 3 kohtaan perustuvia täytäntöönpanopäätöksiä. Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/688/EU (4) hyväksyttiin ilman tällaista ennakkokuulemista, joten sitä rasittaa menettelyvirhe. Päätös 2014/688/EU olisi näin ollen korvattava tällä päätöksellä.

| (35) | Jotta varmistetaan valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa samoin kuin se, että jäsenvaltiot edelleen noudattavat vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta ja vuonna 1961 tehdystä Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksesta aiheutuvia velvoitteitaan 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) osalta, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseiset uudet psykoaktiiviset aineet on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2014/688/EU 2 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(35)

Jotta varmistetaan valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa samoin kuin se, että jäsenvaltiot edelleen noudattavat vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta ja vuonna 1961 tehdystä Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksesta aiheutuvia velvoitteitaan 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) osalta, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseiset uudet psykoaktiiviset aineet on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2014/688/EU 2 artiklassa säädetään.

| (36) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(36)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (37) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(37)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (38) | Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, |
| --- | --- |

(38)

Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saatetaan seuraavat uudet psykoaktiiviset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa:

| a) | 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiini (25I-NBOMe); |
| --- | --- |

a)

4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiini (25I-NBOMe);

| b) | 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidi (AH-7921); |
| --- | --- |

b)

3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidi (AH-7921);

| c) | 3,4-metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV); |
| --- | --- |

c)

3,4-metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV);

| d) | 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanoni (metoksetamiini). |
| --- | --- |

d)

2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanoni (metoksetamiini).

2 artikla

Korvataan päätös 2014/688/EU, tämän kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa määräaikaan, jonka kuluessa 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidi (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)2-(etyyliamino)sykloheksanoni (metoksetamiini) on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin päätöksen 2014/688/EU 2 artiklassa säädetään.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 127, 20.5.2005, s. 32.

1

(2)  Neuvoston päätös 2003/847/YOS, tehty 27 päivänä marraskuuta 2003, uusia synteettisiä huumausaineita 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 ja TMA-2 koskevista valvontatoimenpiteistä ja rikosoikeudellisista seuraamuksista (EUVL L 321, 6.12.2003, s. 64).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16. huhtikuuta 2015, parlamentti v. neuvosto, yhdistetyt asiat C-317/13 ja C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/688/EU, annettu 25 päivänä syyskuuta 2014, 4-jodi-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibentsyyli)fenetyyliamiinin (25I-NBOMe), 3,4-dikloori-N-[[1-(dimetyyliamino)sykloheksyyli]metyyli]bentsamidin (AH-7921), 3,4-metyleenidioksipyrovaleronin (MDPV) ja 2-(3-metoksifenyyli)-2-(etyyliamino)sykloheksanonin (metoksetamiini) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (EUVL L 287, 1.10.2014, s. 22).

4

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/43

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1876,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2015,

5-(2-aminopropyyli)indolin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityiskokouksessa on päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukaisesti laadittu uutta psykoaktiivista ainetta 5-(2-aminopropyyli)indolia koskeva riskienarviointiraportti, joka on toimitettu komissiolle ja neuvostolle 16 päivänä huhtikuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laajennetun tiedekomitean erityiskokouksessa on päätöksen 2005/387/YOS 6 artiklan mukaisesti laadittu uutta psykoaktiivista ainetta 5-(2-aminopropyyli)indolia koskeva riskienarviointiraportti, joka on toimitettu komissiolle ja neuvostolle 16 päivänä huhtikuuta 2013.

| (2) | 5-(2-aminopropyyli)indoli on indolin synteettinen johdannainen, jossa indoli on substituoitu indolirengasrakenteen fenyylipuolella. Se vaikuttaa piristeeltä, jolla saattaa olla myös hallusinogeenisiä vaikutuksia. 5-(2-aminopropyyli)indoli esiintyy pääasiassa jauheena mutta myös tabletteina ja kapseleina. Sitä on kaupallisesti saatavilla internetissä ja psykotrooppeja myyvissä ”head shop” -liikkeissä ”tutkimuskemikaalina” markkinoituna. Sitä on myös havaittu näytteissä tuotteesta, jota myydään ”laillisena” psykotrooppina nimellä ”Benzo Fury”, sekä ekstaasia muistuttavissa tableteissa. |
| --- | --- |

(2)

5-(2-aminopropyyli)indoli on indolin synteettinen johdannainen, jossa indoli on substituoitu indolirengasrakenteen fenyylipuolella. Se vaikuttaa piristeeltä, jolla saattaa olla myös hallusinogeenisiä vaikutuksia. 5-(2-aminopropyyli)indoli esiintyy pääasiassa jauheena mutta myös tabletteina ja kapseleina. Sitä on kaupallisesti saatavilla internetissä ja psykotrooppeja myyvissä ”head shop” -liikkeissä ”tutkimuskemikaalina” markkinoituna. Sitä on myös havaittu näytteissä tuotteesta, jota myydään ”laillisena” psykotrooppina nimellä ”Benzo Fury”, sekä ekstaasia muistuttavissa tableteissa.

| (3) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan 5-(2-aminopropyyli)indolin välitön myrkyllisyys voi aiheuttaa ihmisessä haittavaikutuksia, kuten takykardiaa ja hypertermiaa, ja se saattaa aiheuttaa myös mustuaisen laajenemista, kiihtymystä ja vapinaa. 5-(2-aminopropyyli)indolilla saattaa olla yhteisvaikutusta muiden aineiden, kuten monoaminergiseen järjestelmään vaikuttavien lääkkeiden ja piristeiden, kanssa. 5-(2-aminopropyyli)indolin erityisiä fysikaalisia vaikutuksia ihmiseen on vaikea määritellä, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska käytettävissä olevat tiedot ovat vajavaisia. |
| --- | --- |

(3)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan 5-(2-aminopropyyli)indolin välitön myrkyllisyys voi aiheuttaa ihmisessä haittavaikutuksia, kuten takykardiaa ja hypertermiaa, ja se saattaa aiheuttaa myös mustuaisen laajenemista, kiihtymystä ja vapinaa. 5-(2-aminopropyyli)indolilla saattaa olla yhteisvaikutusta muiden aineiden, kuten monoaminergiseen järjestelmään vaikuttavien lääkkeiden ja piristeiden, kanssa. 5-(2-aminopropyyli)indolin erityisiä fysikaalisia vaikutuksia ihmiseen on vaikea määritellä, koska sen välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, sen psykologisista ja behavioristisista vaikutuksista sekä sen mahdollisuudesta aiheuttaa riippuvuutta ei ole julkaistu tutkimuksia ja koska käytettävissä olevat tiedot ovat vajavaisia.

| (4) | Neljässä jäsenvaltiossa on huhti- ja elokuun 2012 välisenä aikana kirjattu 24 kuolintapausta, joiden yhteydessä on ruumiinavauksessa otetuissa näytteissä havaittu 5-(2-aminopropyyli)indolia yksinään tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Vaikka 5-(2-aminopropyyli)indolin osuutta kaikkiin näihin kuolemiin ei ole mahdollista määrittää varmuudella, joissakin tapauksissa se on erityisesti mainittu kuolinsyynä. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. 5-(2-aminopropyyli)indolin sosiaalisista riskeistä ei ole tietoa. |
| --- | --- |

(4)

Neljässä jäsenvaltiossa on huhti- ja elokuun 2012 välisenä aikana kirjattu 24 kuolintapausta, joiden yhteydessä on ruumiinavauksessa otetuissa näytteissä havaittu 5-(2-aminopropyyli)indolia yksinään tai yhdessä muiden aineiden kanssa. Vaikka 5-(2-aminopropyyli)indolin osuutta kaikkiin näihin kuolemiin ei ole mahdollista määrittää varmuudella, joissakin tapauksissa se on erityisesti mainittu kuolinsyynä. Jos tämän uuden psykoaktiivisen aineen saatavuus ja käyttö yleistyvät, vaikutukset yksilön terveyteen ja kansanterveyteen voivat olla merkittäviä. 5-(2-aminopropyyli)indolin sosiaalisista riskeistä ei ole tietoa.

| (5) | Yhdeksän Euroopan valtiota on raportoinut Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle ja Euroopan poliisivirastolle Europolille 5-(2-aminopropyyli)indolia koskevista havainnoista. 5-(2-aminopropyyli)indolin käytön yleisyydestä ei ole tietoa, mutta vähäisten käytettävissä olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että sitä saatetaan käyttää samanlaisissa tilanteissa kuin muitakin piristeitä eli kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla. |
| --- | --- |

(5)

Yhdeksän Euroopan valtiota on raportoinut Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle ja Euroopan poliisivirastolle Europolille 5-(2-aminopropyyli)indolia koskevista havainnoista. 5-(2-aminopropyyli)indolin käytön yleisyydestä ei ole tietoa, mutta vähäisten käytettävissä olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että sitä saatetaan käyttää samanlaisissa tilanteissa kuin muitakin piristeitä eli kotona, baareissa, yökerhoissa ja musiikkifestivaaleilla.

| (6) | Ei ole viitteitä siitä, että 5-(2-aminopropyyli)indolia valmistettaisiin unionissa, eikä näyttöä, jonka mukaan järjestäytynyt rikollisuus osallistuisi tämän uuden psykoaktiivisen aineen valmistukseen tai jakeluun. |
| --- | --- |

(6)

Ei ole viitteitä siitä, että 5-(2-aminopropyyli)indolia valmistettaisiin unionissa, eikä näyttöä, jonka mukaan järjestäytynyt rikollisuus osallistuisi tämän uuden psykoaktiivisen aineen valmistukseen tai jakeluun.

| (7) | 5-(2-aminopropyyli)indolilla ei ole tunnettua, vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä arvoa tai käyttöä, eikä mikään myyntilupa unionissa kata tätä uutta psykoaktiivista ainetta. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisenä vertailustandardina ja tieteellisessä tutkimuksessa, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta. |
| --- | --- |

(7)

5-(2-aminopropyyli)indolilla ei ole tunnettua, vakiintunutta eikä tunnustettua lääketieteellistä arvoa tai käyttöä, eikä mikään myyntilupa unionissa kata tätä uutta psykoaktiivista ainetta. Lukuun ottamatta sen käyttöä analyyttisenä vertailustandardina ja tieteellisessä tutkimuksessa, sillä ei näyttäisi olevan muuta käyttötarkoitusta.

| (8) | 5-(2-aminopropyyli)indolia ei ole arvioitu eikä sitä olla parhaillaan arvioimassa Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmän piirissä päätöksessä 2005/387/YOS määritellyin tavoin. Kaksi jäsenvaltiota on asettanut tämän uuden psykoaktiivisen aineen kansallisen valvonnan piiriin vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteidensa perusteella. Viisi Euroopan valtiota soveltaa 5-(2-aminopropyyli)indolin valvontaan uusia psykoaktiivisia aineita, vaarallisia aineita tai lääkkeitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(8)

5-(2-aminopropyyli)indolia ei ole arvioitu eikä sitä olla parhaillaan arvioimassa Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmän piirissä päätöksessä 2005/387/YOS määritellyin tavoin. Kaksi jäsenvaltiota on asettanut tämän uuden psykoaktiivisen aineen kansallisen valvonnan piiriin vuonna 1971 tehdystä psykotrooppisia aineita koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteidensa perusteella. Viisi Euroopan valtiota soveltaa 5-(2-aminopropyyli)indolin valvontaan uusia psykoaktiivisia aineita, vaarallisia aineita tai lääkkeitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

| (9) | Riskienarviointiraportin mukaan saatavilla oleva tieteellinen näyttö 5-(2-aminopropyyli)indolista on vajavaista, ja siinä todetaan, että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat tiedot ja näyttö muodostavat kuitenkin riittävän perustan 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamiselle valvonnan piiriin koko unionissa. Aineen terveydellisten vaarojen, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, vuoksi ja sen perusteella, että käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään, sekä lääketieteellisen arvon tai käytön puuttumisen johdosta 5-(2-aminopropyyli)indoli olisi saatettava valvonnan piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(9)

Riskienarviointiraportin mukaan saatavilla oleva tieteellinen näyttö 5-(2-aminopropyyli)indolista on vajavaista, ja siinä todetaan, että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta sen terveydelliset ja sosiaaliset riskit voidaan määrittää. Käytettävissä olevat tiedot ja näyttö muodostavat kuitenkin riittävän perustan 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamiselle valvonnan piiriin koko unionissa. Aineen terveydellisten vaarojen, joita on dokumentoitu useiden raportoitujen kuolemantapauksien yhteydessä, vuoksi ja sen perusteella, että käyttäjät voivat nauttia sitä tietämättään, sekä lääketieteellisen arvon tai käytön puuttumisen johdosta 5-(2-aminopropyyli)indoli olisi saatettava valvonnan piiriin koko unionissa.

| (10) | Koska kuusi jäsenvaltiota jo valvoo 5-(2-aminopropyyli)indolia erityyppisten säännösten avulla, tämän aineen saattaminen valvonnan piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajatylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojelisi käyttäjiä aineen nauttimisen riskeiltä. |
| --- | --- |

(10)

Koska kuusi jäsenvaltiota jo valvoo 5-(2-aminopropyyli)indolia erityyppisten säännösten avulla, tämän aineen saattaminen valvonnan piiriin koko unionissa auttaisi ehkäisemään esteitä rajatylittävässä lainvalvonnassa ja oikeudellisessa yhteistyössä ja suojelisi käyttäjiä aineen nauttimisen riskeiltä.

| (11) | Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi hyväksyttävä täytäntöönpanopäätös 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksessä 2005/387/YOS uskotaan neuvostolle täytäntöönpanovalta reagoida unionin tasolla nopeasti ja asiantuntemukseen perustuen jäsenvaltioiden havaitsemien ja raportoimien uusien psykoaktiivisten aineiden ilmaantumiseen saattamalla kyseiset aineet valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionissa. Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ja menettely ovat täyttyneet, olisi hyväksyttävä täytäntöönpanopäätös 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamiseksi valvonnan piiriin koko unionissa.

| (12) | Tällä asetuksella korvataan neuvoston täytäntöönpanopäätös 2013/496/EU (2), jonka Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, kumosi 16 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-679/13 antamallaan tuomiolla (3). Tuomiossaan tuomioistuin piti päätöksen 2013/496/EU vaikutukset voimassa, kunnes sen korvaamiseen tarkoitetut uudet säädökset tulevat voimaan. Siksi päätöksen 2013/496/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivänä. |
| --- | --- |

(12)

Tällä asetuksella korvataan neuvoston täytäntöönpanopäätös 2013/496/EU (2), jonka Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, kumosi 16 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-679/13 antamallaan tuomiolla (3). Tuomiossaan tuomioistuin piti päätöksen 2013/496/EU vaikutukset voimassa, kunnes sen korvaamiseen tarkoitetut uudet säädökset tulevat voimaan. Siksi päätöksen 2013/496/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivänä.

| (13) | Jotta varmistetaan 5-(2-aminopropyyli)indolia koskevien valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseinen uusi psykoaktiivinen aine on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin kuten päätöksen 2013/496/EU 2 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(13)

Jotta varmistetaan 5-(2-aminopropyyli)indolia koskevien valvontatoimenpiteiden jatkuminen koko unionissa, tällä päätöksellä ei saisi olla vaikutusta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa kyseinen uusi psykoaktiivinen aine on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin kuten päätöksen 2013/496/EU 2 artiklassa säädetään.

| (14) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(14)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Tanskaa, ja Tanska osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (15) | Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(15)

Päätös 2005/387/YOS sitoo Irlantia, ja Irlanti osallistuu sen vuoksi tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (16) | Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, |
| --- | --- |

(16)

Päätös 2005/387/YOS ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa, eikä se sen vuoksi osallistu tämän, päätöksen 2005/387/YOS täytäntöönpanoa koskevan päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saatetaan uusi psykoaktiivinen aine 5-(2-aminopropyyli)indoli valvontatoimenpiteiden piiriin koko unionin alueella.

2 artikla

Päätöksen 2013/496/EU oikeusvaikutukset lakkaavat tämän päätöksen voimaantulopäivästä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa 5-(2-aminopropyyli)indoli on saatettava niiden kansallisen lainsäädännön mukaisten valvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin siten kuin kuten päätöksen 2013/496/EU 2 artiklassa säädetään.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 127, 20.5.2005, s. 32.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2013/496/EU, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, 5-(2-aminopropyyli)indolin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (EUVL L 272, 12.10.2013, s. 44).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16. huhtikuuta 2015, parlamentti v. neuvosto, C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

---

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/46

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1877,

annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015,

tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio on aloittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.33475 (2012/C, ex 2012/NN) (1) koskevan menettelyn,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 2 päivänä elokuuta 2011 S.C. Fondul Proprietatea S.A:n, jäljempänä ’kantelija’, toimittaman kantelun, jossa väitettiin, että S.C. Hidroelectrica SA, jäljempänä ’Hidroelectrica’, on ostanut sähköä sähköntoimittajilta markkinahintaa korkeampaan hintaan. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 2 päivänä elokuuta 2011 S.C. Fondul Proprietatea S.A:n, jäljempänä ’kantelija’, toimittaman kantelun, jossa väitettiin, että S.C. Hidroelectrica SA, jäljempänä ’Hidroelectrica’, on ostanut sähköä sähköntoimittajilta markkinahintaa korkeampaan hintaan.

| (2) | Komissio ilmoitti 25 päivänä huhtikuuta 2012 Romanialle päätöksestään aloittaa Termoelectrica S.A:n, jäljempänä ’Termoelectrica’, ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n, jäljempänä ’Electrocentrale Deva’, sekä Hidroelectrican välillä tehtyjen sopimusten, joissa sovittiin sähkön tukkumyynnistä Hidroelectricalle, osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 25 päivänä huhtikuuta 2012 Romanialle päätöksestään aloittaa Termoelectrica S.A:n, jäljempänä ’Termoelectrica’, ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n, jäljempänä ’Electrocentrale Deva’, sekä Hidroelectrican välillä tehtyjen sopimusten, joissa sovittiin sähkön tukkumyynnistä Hidroelectricalle, osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut Romanian viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään asiaa koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut Romanian viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään asiaa koskevat huomautuksensa.

| (4) | Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2012 komissiolle alustavat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(4)

Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2012 komissiolle alustavat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (5) | Komissio vastaanotti lisäksi Termoelectrican 11 päivänä kesäkuuta 2012 ja Electrocentrale Devan 12 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyt alustavat huomautukset, jotka Romanian viranomaiset välittivät komissiolle 26 päivänä heinäkuuta 2012. Romanian viranomaiset toimittivat 2 päivänä elokuuta 2012 komissiolle samat alustavat huomautukset uudestaan. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti lisäksi Termoelectrican 11 päivänä kesäkuuta 2012 ja Electrocentrale Devan 12 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyt alustavat huomautukset, jotka Romanian viranomaiset välittivät komissiolle 26 päivänä heinäkuuta 2012. Romanian viranomaiset toimittivat 2 päivänä elokuuta 2012 komissiolle samat alustavat huomautukset uudestaan.

| (6) | Komissio ilmoitti 12 päivänä helmikuuta 2013 Romanian viranomaisille, ettei se ollut saanut huomautuksia muilta asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti 12 päivänä helmikuuta 2013 Romanian viranomaisille, ettei se ollut saanut huomautuksia muilta asianomaisilta osapuolilta.

| (7) | Romanian viranomaiset toistivat asiaa koskevan alustavan kantansa 24 päivänä maaliskuuta 2013. |
| --- | --- |

(7)

Romanian viranomaiset toistivat asiaa koskevan alustavan kantansa 24 päivänä maaliskuuta 2013.

| (8) | Komissio pyysi 29 päivänä heinäkuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2013, 3 päivänä maaliskuuta, 6 päivänä elokuuta ja 25 päivänä syyskuuta 2014 sekä 19 päivänä tammikuuta 2015 päivätyillä kirjeillään lisätietoja Romanian viranomaisilta. Romanian viranomaiset toimittivat lisätiedot 11 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta, 14 päivänä toukokuuta, 3 päivänä syyskuuta, 22 päivänä syyskuuta, 10 päivänä lokakuuta ja 21 päivänä lokakuuta 2014 sekä 20 päivänä helmikuuta 2015. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi 29 päivänä heinäkuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2013, 3 päivänä maaliskuuta, 6 päivänä elokuuta ja 25 päivänä syyskuuta 2014 sekä 19 päivänä tammikuuta 2015 päivätyillä kirjeillään lisätietoja Romanian viranomaisilta. Romanian viranomaiset toimittivat lisätiedot 11 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta, 14 päivänä toukokuuta, 3 päivänä syyskuuta, 22 päivänä syyskuuta, 10 päivänä lokakuuta ja 21 päivänä lokakuuta 2014 sekä 20 päivänä helmikuuta 2015.

| (9) | Romania ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2015, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1/1958 (3) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään romaniankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä. |
| --- | --- |

(9)

Romania ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2015, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1/1958 (3) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään romaniankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä.

2.   TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (10) | Tässä kohdassa kuvataan sopijapuolia (eli Hidroelectrica, Termoelectrica ja Electrocentrale Deva), muita sähköntuottajia, sähkön ostamisesta tehtyjä sopimuksia Romanian sähkömarkkinoiden taustaa vasten sekä väitettyjen tuensaajien toiminnan kehittymistä ja niiden välisiä suhteita. |
| --- | --- |

(10)

Tässä kohdassa kuvataan sopijapuolia (eli Hidroelectrica, Termoelectrica ja Electrocentrale Deva), muita sähköntuottajia, sähkön ostamisesta tehtyjä sopimuksia Romanian sähkömarkkinoiden taustaa vasten sekä väitettyjen tuensaajien toiminnan kehittymistä ja niiden välisiä suhteita.

2.1   Sopijapuolet

2.1.1   Hidroelectrica

| (11) | Hidroelectrica perustettiin vuonna 2000, ja siihen sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta. Yhtiön osakkaita ovat Romanian valtio talous- ja kauppaministeriön kautta (80,06 prosenttia) sekä kantelija (19,94 prosenttia). Romanian valtio on edustettuna Hidroelectrican hallituksessa. Hidroelectrican perustamissääntöjen mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Hidroelectrican johtajia on toiminut samanaikaisesti myös Romanian hallituksen viroissa (4). |
| --- | --- |

(11)

Hidroelectrica perustettiin vuonna 2000, ja siihen sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta. Yhtiön osakkaita ovat Romanian valtio talous- ja kauppaministeriön kautta (80,06 prosenttia) sekä kantelija (19,94 prosenttia). Romanian valtio on edustettuna Hidroelectrican hallituksessa. Hidroelectrican perustamissääntöjen mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Hidroelectrican johtajia on toiminut samanaikaisesti myös Romanian hallituksen viroissa (4).

| (12) | Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja, jonka vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee suuresti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2009 Hidroelectrican tuotanto oli 16,4 terawattituntia, vuonna 2010 se oli 21,3 terawattituntia ja vuonna 2011 taas 14,7 terawattituntia. Vuonna 2013 Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Oltenia, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Kyseiset yhtiöt ovat molemmat Romanian valtion omistamia. |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja, jonka vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee suuresti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2009 Hidroelectrican tuotanto oli 16,4 terawattituntia, vuonna 2010 se oli 21,3 terawattituntia ja vuonna 2011 taas 14,7 terawattituntia. Vuonna 2013 Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Oltenia, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Kyseiset yhtiöt ovat molemmat Romanian valtion omistamia.

| (13) | Hidroelectrica asetettiin 26 päivänä kesäkuuta 2012 maksukyvyttömyysmenettelyyn (5), joka päättyi 26 päivänä kesäkuuta 2013 (6). Hidroelectrica asetettiin uudelleen maksukyvyttömyysmenettelyyn 25 päivänä helmikuuta 2014. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica asetettiin 26 päivänä kesäkuuta 2012 maksukyvyttömyysmenettelyyn (5), joka päättyi 26 päivänä kesäkuuta 2013 (6). Hidroelectrica asetettiin uudelleen maksukyvyttömyysmenettelyyn 25 päivänä helmikuuta 2014.

2.1.2   Tuensaajat

| (14) | Toimittajat, joiden kanssa Hidroelectrica teki tutkittavana olevat sopimukset, ovat hiilipohjaisen sähkön tuottajat Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, jotka ovat (suoraan tai välillisesti) kokonaan Romanian valtion omistuksessa ja joiden vuotuinen tuotantokapasiteetti sopimusten allekirjoituspäivänä oli 1,7 terawattia Termoelectrican osalta ja 1,3 terawattia Electrocentrale Devan osalta. Vuonna 2009 Termoelectrican markkinaosuus oli 3 prosenttia ja Electrocentrale Devan 5 prosenttia (7). Vuoden 2011 osalta vastaavat osuudet olivat 1,9 prosenttia ja 4,1 prosenttia (8). Termoelectrica ja Electrocentrale Deva möivät kalliista ja kilpailukyvyttömästä kotimaisesta hiilestä (9) tuotettua sähköä. |
| --- | --- |

(14)

Toimittajat, joiden kanssa Hidroelectrica teki tutkittavana olevat sopimukset, ovat hiilipohjaisen sähkön tuottajat Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, jotka ovat (suoraan tai välillisesti) kokonaan Romanian valtion omistuksessa ja joiden vuotuinen tuotantokapasiteetti sopimusten allekirjoituspäivänä oli 1,7 terawattia Termoelectrican osalta ja 1,3 terawattia Electrocentrale Devan osalta. Vuonna 2009 Termoelectrican markkinaosuus oli 3 prosenttia ja Electrocentrale Devan 5 prosenttia (7). Vuoden 2011 osalta vastaavat osuudet olivat 1,9 prosenttia ja 4,1 prosenttia (8). Termoelectrica ja Electrocentrale Deva möivät kalliista ja kilpailukyvyttömästä kotimaisesta hiilestä (9) tuotettua sähköä.

| (15) | Electrocentrale Deva oli osa Termoelectricaa joulukuun 2011 loppuun asti, jonka jälkeen siitä muodostettiin erillinen yhtiö yhdessä eräiden muiden valtion omistuksessa olleiden yhtiöiden kanssa (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari jne.). Electrocentrale Deva oli kokonaan Termoelectrican omistuksessa 27 päivään maaliskuuta 2012 asti. |
| --- | --- |

(15)

Electrocentrale Deva oli osa Termoelectricaa joulukuun 2011 loppuun asti, jonka jälkeen siitä muodostettiin erillinen yhtiö yhdessä eräiden muiden valtion omistuksessa olleiden yhtiöiden kanssa (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari jne.). Electrocentrale Deva oli kokonaan Termoelectrican omistuksessa 27 päivään maaliskuuta 2012 asti.

2.2   Muita markkinatietoja

| (16) | Romanian sähköntuotantoa hallitsevat valtion määräysvallassa olevat yhtiöt, joiden markkinaosuus on yhteensä noin 90 prosenttia (10). Romanian nettosähköntuotanto oli vuonna 2011 yhteensä 60,38 terawattituntia. Energialähteisiin kuuluvat pääasiassa vesi (noin 28 prosenttia kokonaistuotannosta), ydinvoima (noin 18 prosenttia) ja fossiiliset polttoaineet (noin 51 prosenttia) (11). |
| --- | --- |

(16)

Romanian sähköntuotantoa hallitsevat valtion määräysvallassa olevat yhtiöt, joiden markkinaosuus on yhteensä noin 90 prosenttia (10). Romanian nettosähköntuotanto oli vuonna 2011 yhteensä 60,38 terawattituntia. Energialähteisiin kuuluvat pääasiassa vesi (noin 28 prosenttia kokonaistuotannosta), ydinvoima (noin 18 prosenttia) ja fossiiliset polttoaineet (noin 51 prosenttia) (11).

| (17) | Romanian markkinat liittyvät läheisesti etenkin Bulgarian markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti vuosina 2009–2010 oli 400 megawattia, ja Unkarin markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti kyseisenä ajanjaksona oli 500–800 megawattia. Näitä jäsenvaltioita koskeva yhteenliittämiskapasiteetti ei kyseisenä ajanjaksona ollut täysimääräisesti käytössä ylikuormituksen takia. Vuosina 2009–2011 Romania toi ja vei sähköä seuraavasti: i) vuonna 2009 sähköä tuotiin 676 gigawattituntia ja vietiin 3 154 gigawattituntia (noin 4,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); ii) vuonna 2010 tuotiin 943 gigawattituntia ja vietiin 3 854 gigawattituntia (noin 3,4 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); iii) vuonna 2011 tuotiin 1 036 gigawattituntia ja vietiin 2 942 gigawattituntia (noin 2,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä). |
| --- | --- |

(17)

Romanian markkinat liittyvät läheisesti etenkin Bulgarian markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti vuosina 2009–2010 oli 400 megawattia, ja Unkarin markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti kyseisenä ajanjaksona oli 500–800 megawattia. Näitä jäsenvaltioita koskeva yhteenliittämiskapasiteetti ei kyseisenä ajanjaksona ollut täysimääräisesti käytössä ylikuormituksen takia. Vuosina 2009–2011 Romania toi ja vei sähköä seuraavasti: i) vuonna 2009 sähköä tuotiin 676 gigawattituntia ja vietiin 3 154 gigawattituntia (noin 4,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); ii) vuonna 2010 tuotiin 943 gigawattituntia ja vietiin 3 854 gigawattituntia (noin 3,4 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); iii) vuonna 2011 tuotiin 1 036 gigawattituntia ja vietiin 2 942 gigawattituntia (noin 2,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä).

2.3   Tutkittavana olevat sopimukset

| (18) | Sopimus Termoelectrican kanssa allekirjoitettiin 30 päivänä heinäkuuta 2008 (12) ja Electrocentrale Devan kanssa 9 päivänä kesäkuuta 2009, jäljempänä tässä päätöksessä yhdessä ’tutkittavana olevat sopimukset’, kymmenen vuoden ajaksi. Hidroelectrican selvittäjä Euro-Insol päätti tutkittavana olevat sopimukset Hidroelectrican maksukyvyttömyysmenettelyn aikana elokuun 2012 lopussa (13). |
| --- | --- |

(18)

Sopimus Termoelectrican kanssa allekirjoitettiin 30 päivänä heinäkuuta 2008 (12) ja Electrocentrale Devan kanssa 9 päivänä kesäkuuta 2009, jäljempänä tässä päätöksessä yhdessä ’tutkittavana olevat sopimukset’, kymmenen vuoden ajaksi. Hidroelectrican selvittäjä Euro-Insol päätti tutkittavana olevat sopimukset Hidroelectrican maksukyvyttömyysmenettelyn aikana elokuun 2012 lopussa (13).

| (19) | Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät Romanian talous- ja kauppaministeriölle toimittamissaan kirjeissä ministeriön hyväksyntää tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamiseksi, kuten johdanto-osan 20–22 kappaleessa todetaan: |
| --- | --- |

(19)

Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät Romanian talous- ja kauppaministeriölle toimittamissaan kirjeissä ministeriön hyväksyntää tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamiseksi, kuten johdanto-osan 20–22 kappaleessa todetaan:

| (20) | Termoelectrica totesi 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä nro 7323 seuraavaa: [– –] Termoelectrica SA on tutkinut useita keinoja ratkaista kyseinen kiireinen ongelma, ja ainoa ratkaisu, joka voisi nopeasti tuottaa tuloksia ja joka ei edellytä EU:n hyväksyntää, on seuraava: pitkäkestoisen (kymmenvuotisen) sopimuksen allekirjoittaminen Termoelectrica S.A:n ja Hidroelectrica S.A:n välillä CET Paroșenin tuotantoyksikkö nro 4:n tuottaman sähkön ostamisesta. Sopimushinta määräytyy Romanian energia-alan sääntelyviranomaisen ANREn CET Paroșenin tuottamalle sähkölle säännellyillä markkinoilla määrittämän hinnan ja Termoelectrica S.A:lle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella. Lisäksi tehdään pitkäkestoinen sopimus (noin kymmenen vuotta) Compania Națională a Huilei Petroșanin kanssa hiilen ostamisesta. Termoelectrica S.A:n (SE Paroșeni) ja myös Compania Națională a Huilein (14) osalta tämä [– –] varmistaisi kahden Jiu-laaksossa toimivan yhtiön toiminnan pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(20)

Termoelectrica totesi 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä nro 7323 seuraavaa: [– –] Termoelectrica SA on tutkinut useita keinoja ratkaista kyseinen kiireinen ongelma, ja ainoa ratkaisu, joka voisi nopeasti tuottaa tuloksia ja joka ei edellytä EU:n hyväksyntää, on seuraava: pitkäkestoisen (kymmenvuotisen) sopimuksen allekirjoittaminen Termoelectrica S.A:n ja Hidroelectrica S.A:n välillä CET Paroșenin tuotantoyksikkö nro 4:n tuottaman sähkön ostamisesta. Sopimushinta määräytyy Romanian energia-alan sääntelyviranomaisen ANREn CET Paroșenin tuottamalle sähkölle säännellyillä markkinoilla määrittämän hinnan ja Termoelectrica S.A:lle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella. Lisäksi tehdään pitkäkestoinen sopimus (noin kymmenen vuotta) Compania Națională a Huilei Petroșanin kanssa hiilen ostamisesta. Termoelectrica S.A:n (SE Paroșeni) ja myös Compania Națională a Huilein (14) osalta tämä [– –] varmistaisi kahden Jiu-laaksossa toimivan yhtiön toiminnan pitkällä aikavälillä.

| (21) | Electrocentrale Deva pyysi 27 päivänä toukokuuta 2009 toimittamassaan kirjeessä nro 10855 seuraavaa: [– –] Jotta voidaan estää yhtiön konkurssi ja luoda toiminnan jatkuvuuden kannalta välttämättömien sijoitusten tekemistä edistävät rahoitus- ja täytäntöönpano-olosuhteet, pyydämme hyväksyntää kymmenvuotista sopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseksi ja sopimuksen allekirjoittamiseksi Electrocentrale Devan ja Hidroelectrica Bucureștin välillä. Sopimuksen tarkoituksena on myydä säännellyille markkinoille toimitetun sähkön lisäksi keskimäärin noin 150 megawatin sähkömäärä Hidroelectricalle ANREn hyväksymään ja perustellut tuotantokustannukset kattavaan hintaan. |
| --- | --- |

(21)

Electrocentrale Deva pyysi 27 päivänä toukokuuta 2009 toimittamassaan kirjeessä nro 10855 seuraavaa: [– –] Jotta voidaan estää yhtiön konkurssi ja luoda toiminnan jatkuvuuden kannalta välttämättömien sijoitusten tekemistä edistävät rahoitus- ja täytäntöönpano-olosuhteet, pyydämme hyväksyntää kymmenvuotista sopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseksi ja sopimuksen allekirjoittamiseksi Electrocentrale Devan ja Hidroelectrica Bucureștin välillä. Sopimuksen tarkoituksena on myydä säännellyille markkinoille toimitetun sähkön lisäksi keskimäärin noin 150 megawatin sähkömäärä Hidroelectricalle ANREn hyväksymään ja perustellut tuotantokustannukset kattavaan hintaan.

| (22) | Romanian talous- ja kauppaministeriö hyväksyi kyseiset pyynnöt ministeri- ja/tai kansliapäällikkötasolla. Tutkittavana olevissa sopimuksissa mainitaan, että ne on tehty edellä mainittujen pyyntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Romanian talous- ja kauppaministeriö hyväksyi kyseiset pyynnöt ministeri- ja/tai kansliapäällikkötasolla. Tutkittavana olevissa sopimuksissa mainitaan, että ne on tehty edellä mainittujen pyyntöjen perusteella.

| (23) | Termoelectrican kanssa tehty sopimus ei sallinut Hidroelectrican tai Termoelectrican päättää sopimusta. Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus salli sekä Hidroelectrican että Electrocentrale Devan päättää sopimus seuraavissa tapauksissa: i) mikäli sopijapuoli lakkaa toimimasta sähköntuottajana, sopimus voidaan päättää viiden työpäivän kuluessa tuotannon päättymisestä; ii) mikäli sopijapuoli kieltäytyy uuden sopimuksen allekirjoittamisesta tai kieltäytyy muuttamasta voimassa olevaa sopimusta tapauksissa, joissa sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa olleet taloudelliset tai tekniset olosuhteet muuttuvat; iii) muissa sovellettavien lakien ja asetusten edellyttämissä tapauksissa (15). |
| --- | --- |

(23)

Termoelectrican kanssa tehty sopimus ei sallinut Hidroelectrican tai Termoelectrican päättää sopimusta. Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus salli sekä Hidroelectrican että Electrocentrale Devan päättää sopimus seuraavissa tapauksissa: i) mikäli sopijapuoli lakkaa toimimasta sähköntuottajana, sopimus voidaan päättää viiden työpäivän kuluessa tuotannon päättymisestä; ii) mikäli sopijapuoli kieltäytyy uuden sopimuksen allekirjoittamisesta tai kieltäytyy muuttamasta voimassa olevaa sopimusta tapauksissa, joissa sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa olleet taloudelliset tai tekniset olosuhteet muuttuvat; iii) muissa sovellettavien lakien ja asetusten edellyttämissä tapauksissa (15).

| (24) | Termoelectrican kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Termoelectricalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) Hidroelectrica sitoutuu ostamaan kaiken Paroșenin voimalaitoksen kuukausittain tuottaman sähkön (16). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta kahdeksan kertaa (lisäyksistä seitsemän koski hinnanmuutoksia) (17). |
| --- | --- |

(24)

Termoelectrican kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Termoelectricalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) Hidroelectrica sitoutuu ostamaan kaiken Paroșenin voimalaitoksen kuukausittain tuottaman sähkön (16). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta kahdeksan kertaa (lisäyksistä seitsemän koski hinnanmuutoksia) (17).

| (25) | Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Electrocentrale Devalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) mikäli ANRE lakkaa sääntelemästä sähkönhintoja, sopijapuolet sitoutuvat neuvottelemaan hinnan, joka ei saa olla edellisvuoden hintaa alhaisempi; iii) sopijapuolet eivät peri sakkomaksua tai muita maksuja, jos myyjä ei toimita sopimuksen alaista sähkömäärää tai jos ostaja ei maksa sovittua hintaa (18). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta viisi kertaa (19) (kaikki muutokset koskivat hinnanmuutoksia). |
| --- | --- |

(25)

Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Electrocentrale Devalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) mikäli ANRE lakkaa sääntelemästä sähkönhintoja, sopijapuolet sitoutuvat neuvottelemaan hinnan, joka ei saa olla edellisvuoden hintaa alhaisempi; iii) sopijapuolet eivät peri sakkomaksua tai muita maksuja, jos myyjä ei toimita sopimuksen alaista sähkömäärää tai jos ostaja ei maksa sovittua hintaa (18). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta viisi kertaa (19) (kaikki muutokset koskivat hinnanmuutoksia).

| (26) | Vaikka molemmat sopimukset sisälsivät selkeät määräykset siitä, että sopimushinnan määrittämisestä vastaa ANRE, käytännössä hinnanmuutoksille yleensä pyydettiin talous- ja kauppaministeriön ennakkohyväksyntä kolmea tapausta lukuun ottamatta (20). |
| --- | --- |

(26)

Vaikka molemmat sopimukset sisälsivät selkeät määräykset siitä, että sopimushinnan määrittämisestä vastaa ANRE, käytännössä hinnanmuutoksille yleensä pyydettiin talous- ja kauppaministeriön ennakkohyväksyntä kolmea tapausta lukuun ottamatta (20).

| (27) | Hidroelectrica esimerkiksi toimitti talous- ja kauppaministeriölle kirjeen (päiväys ei luettavissa), jossa se pyysi ministeriötä hyväksymään ajanjaksoa 1 päivästä elokuuta31 päivään joulukuuta 2009 koskevan hinnanmuutoksen tuotantokustannusten kasvun takia. Samassa kirjeessä mainitaan selvästi, että kyseisen kahden sopimuksen laatimisen ja täytäntöönpanon tarkoituksena on myydä kilpailluilla markkinoilla kivihiili- ja vesivoimapohjaista sähköä sekä tarjota kyseiselle kahdelle lämpösähkön tuottajalle rahoituslaitosten kiinnitykseksi hyväksymä sopimus, jotta ne saisivat pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajaluvan säilyttämisen edellyttämät investoinnit. |
| --- | --- |

(27)

Hidroelectrica esimerkiksi toimitti talous- ja kauppaministeriölle kirjeen (päiväys ei luettavissa), jossa se pyysi ministeriötä hyväksymään ajanjaksoa 1 päivästä elokuuta31 päivään joulukuuta 2009 koskevan hinnanmuutoksen tuotantokustannusten kasvun takia. Samassa kirjeessä mainitaan selvästi, että kyseisen kahden sopimuksen laatimisen ja täytäntöönpanon tarkoituksena on myydä kilpailluilla markkinoilla kivihiili- ja vesivoimapohjaista sähköä sekä tarjota kyseiselle kahdelle lämpösähkön tuottajalle rahoituslaitosten kiinnitykseksi hyväksymä sopimus, jotta ne saisivat pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajaluvan säilyttämisen edellyttämät investoinnit.

| (28) | Toisessa kirjeessä Hidroelectrica vastaavasti pyysi talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää sille, että vuonna 2009 sovellettua hintaa 230 leuta megawattitunnilta sovellettaisiin myös ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2010, jotta sähköntuotannossa tarvittavan kivihiilen toimittajan ja lämpösähkön toimittajan rakenneuudistusten jatkamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa [– –]. |
| --- | --- |

(28)

Toisessa kirjeessä Hidroelectrica vastaavasti pyysi talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää sille, että vuonna 2009 sovellettua hintaa 230 leuta megawattitunnilta sovellettaisiin myös ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2010, jotta sähköntuotannossa tarvittavan kivihiilen toimittajan ja lämpösähkön toimittajan rakenneuudistusten jatkamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa [– –].

| (29) | Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamisen jälkeen Hidroelectrica pyysi vuonna 2011 toimittamassaan kirjeessä nro 6547 talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää hinnanmuutoksille vuoden 2011 osalta, jotta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva voisivat saada pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajalupiensa säilyttämisen edellyttämät investoinnit ja jotta Compania Nationala a Huilein rakenneuudistuksen toteuttamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa. |
| --- | --- |

(29)

Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamisen jälkeen Hidroelectrica pyysi vuonna 2011 toimittamassaan kirjeessä nro 6547 talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää hinnanmuutoksille vuoden 2011 osalta, jotta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva voisivat saada pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajalupiensa säilyttämisen edellyttämät investoinnit ja jotta Compania Nationala a Huilein rakenneuudistuksen toteuttamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa.

| (30) | Edellä mainituissa kirjeissä todetaan myös selvästi, että Hidroelectrica pyytää talous- ja kauppaministeriön valtuutusta sille, että asianomaisten kolmen sähköntuottajan johtoryhmät voisivat allekirjoittaa uusia hintoja koskevat lisäykset. |
| --- | --- |

(30)

Edellä mainituissa kirjeissä todetaan myös selvästi, että Hidroelectrica pyytää talous- ja kauppaministeriön valtuutusta sille, että asianomaisten kolmen sähköntuottajan johtoryhmät voisivat allekirjoittaa uusia hintoja koskevat lisäykset.

| (31) | Kaikissa tutkittavana olevien sopimusten hinnanmuutoksia koskevissa lisäyksissä viitataan Hidroelectrican toimittamiin sisäisiin kirjeisiin, joiden hyväksynnästä vastasi joko talous- ja kauppaministeri tai talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö, johdanto-osan 26 kappaleessa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta, ja joiden perusteella hinnanmuutokset hyväksyttiin (21). |
| --- | --- |

(31)

Kaikissa tutkittavana olevien sopimusten hinnanmuutoksia koskevissa lisäyksissä viitataan Hidroelectrican toimittamiin sisäisiin kirjeisiin, joiden hyväksynnästä vastasi joko talous- ja kauppaministeri tai talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö, johdanto-osan 26 kappaleessa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta, ja joiden perusteella hinnanmuutokset hyväksyttiin (21).

| (32) | Tutkittavana olevien sopimusten nojalla ostetun sähkön määrät ja keskimääräiset ostohinnat vuosina 2009–2011 olivat seuraavat (22): | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Electrocentrale DEVA |
| Määrä (gigawattituntia) | 499,8 | 308,6 | 146,4 |
| Ostohinta (leuta megawattitunnilta) | 230,2 | 234,0 | 234,0 |

(32)

Tutkittavana olevien sopimusten nojalla ostetun sähkön määrät ja keskimääräiset ostohinnat vuosina 2009–2011 olivat seuraavat (22):

2009

2010

2011

Electrocentrale DEVA

Määrä (gigawattituntia)

499,8

308,6

146,4

Ostohinta (leuta megawattitunnilta)

230,2

234,0

234,0

| | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Termoelectrica |
| Määrä (gigawattituntia) | 900,7 | 804,6 | 648,9 |
| Ostohinta (leuta megawattitunnilta) | 227,4 | 230,0 | 234,4 |

2009

2010

2011

Termoelectrica

Määrä (gigawattituntia)

900,7

804,6

648,9

Ostohinta (leuta megawattitunnilta)

227,4

230,0

234,4

2.4   Romanian sähkömarkkinat

| (33) | Romaniassa sähkökauppaa käydään pääasiassa kaksilla markkinoilla: i) säännellyillä sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään säänneltyjen tariffien ja ehtojen perusteella, sekä ii) kilpailluilla sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään vapaasti esimerkiksi seuraavien keskeisten sopimustyyppien välityksellä: keskittyneiden markkinoiden suhteellisen määrämuotoiset kahdenväliset sopimukset ja niin sanottujen suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoiden vapaasti neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset. |
| --- | --- |

(33)

Romaniassa sähkökauppaa käydään pääasiassa kaksilla markkinoilla: i) säännellyillä sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään säänneltyjen tariffien ja ehtojen perusteella, sekä ii) kilpailluilla sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään vapaasti esimerkiksi seuraavien keskeisten sopimustyyppien välityksellä: keskittyneiden markkinoiden suhteellisen määrämuotoiset kahdenväliset sopimukset ja niin sanottujen suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoiden vapaasti neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset.

2.4.1   Säännellyt sähkömarkkinat

| (34) | Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien ja -toimittajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä tehtyjen sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Vaatimukset täyttävät asiakkaat maksavat sähköstä säänneltyjen tariffien mukaisesti. Säännellyillä markkinoilla ANRE määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien tai -toimittajien on toimitettava. Vuosina 2009–2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, 56–61 prosenttia Romaniassa kulutetusta sähköstä myytiin säännellyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(34)

Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien ja -toimittajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä tehtyjen sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Vaatimukset täyttävät asiakkaat maksavat sähköstä säänneltyjen tariffien mukaisesti. Säännellyillä markkinoilla ANRE määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien tai -toimittajien on toimitettava. Vuosina 2009–2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, 56–61 prosenttia Romaniassa kulutetusta sähköstä myytiin säännellyillä markkinoilla.

2.4.2   Kilpaillut sähkömarkkinat

| (35) | Vuodesta 2005 lähtien Romanian kilpaillut sähkömarkkinat on jaettu viiteen eri markkina-alueeseen: i) OPCOMin hallinnoimat keskittyneet markkinat, ii) suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat, iii) oheispalvelujen markkinat, iv) tasemarkkinat ja v) vientimarkkinat. |
| --- | --- |

(35)

Vuodesta 2005 lähtien Romanian kilpaillut sähkömarkkinat on jaettu viiteen eri markkina-alueeseen: i) OPCOMin hallinnoimat keskittyneet markkinat, ii) suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat, iii) oheispalvelujen markkinat, iv) tasemarkkinat ja v) vientimarkkinat.

| (36) | Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkumyynnin markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökauppojen välittäjänä. |
| --- | --- |

(36)

Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkumyynnin markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökauppojen välittäjänä.

| (37) | OPCOMissa voi käydä kauppaa viidellä eri markkinasegmentillä, jotka ovat seuraavat: i) vuorokausimarkkinat; ii) päivänsisäiset markkinat (23), iii) keskittyneet kahdenväliset markkinat eli julkisten myyntitarjousten perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (OPCOM-PCCB) ja jatkuvien neuvottelujen perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (CMBC-CN), iv) vihreiden sertifikaattien keskittyneet markkinat ja v) kasvihuonekaasujen päästötodistusten keskittyneet markkinat. Kaupankäynti OPCOMissa käynnistyi vasta vuonna 2005 ja ainoastaan päivänsisäisillä markkinoilla ja OPCOM-PCCB-markkinoilla. |
| --- | --- |

(37)

OPCOMissa voi käydä kauppaa viidellä eri markkinasegmentillä, jotka ovat seuraavat: i) vuorokausimarkkinat; ii) päivänsisäiset markkinat (23), iii) keskittyneet kahdenväliset markkinat eli julkisten myyntitarjousten perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (OPCOM-PCCB) ja jatkuvien neuvottelujen perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (CMBC-CN), iv) vihreiden sertifikaattien keskittyneet markkinat ja v) kasvihuonekaasujen päästötodistusten keskittyneet markkinat. Kaupankäynti OPCOMissa käynnistyi vasta vuonna 2005 ja ainoastaan päivänsisäisillä markkinoilla ja OPCOM-PCCB-markkinoilla.

| (38) | Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin Romanian suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, joka on ainoa tämän asian arvioinnin kannalta merkityksellinen markkinasegmentti. |
| --- | --- |

(38)

Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin Romanian suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, joka on ainoa tämän asian arvioinnin kannalta merkityksellinen markkinasegmentti.

2.4.3   OPCOM-PCCB

| (39) | OPCOM järjestää OPCOM-PCCB-markkinasegmentillä sähkön ostoon ja myyntiin keskittyviä julkisia huutokauppoja. OPCOM välittää tuottajien, toimittajien ja kuluttajien osto- ja myyntitarjoukset muille markkinatoimijoille. Kussakin tarjouksessa on määritettävä seuraavat: i) joko alhaisin hinta, jolla osapuoli myy sähköä, tai korkein hinta, jolla osapuoli ostaa sähköä, sekä ii) puitesopimus, jonka nojalla tarjouksen tehnyt osapuoli aikoo ostaa taikka myydä sähköä. Osto- ja myyntitarjouksissa määritetään toimitusehdot, mukaan lukien sähkön määrä, sekä sopimuksen kesto (vähintään yksi kuukausi ja enintään yksi vuosi) ja sovellettava puitesopimus. Hinta määritetään parhaan tarjouksen perusteella. Vuosina 2009 ja 2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, OPCOM-PCCB-markkinoiden myynti kattoi hieman alle 7 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä. |
| --- | --- |

(39)

OPCOM järjestää OPCOM-PCCB-markkinasegmentillä sähkön ostoon ja myyntiin keskittyviä julkisia huutokauppoja. OPCOM välittää tuottajien, toimittajien ja kuluttajien osto- ja myyntitarjoukset muille markkinatoimijoille. Kussakin tarjouksessa on määritettävä seuraavat: i) joko alhaisin hinta, jolla osapuoli myy sähköä, tai korkein hinta, jolla osapuoli ostaa sähköä, sekä ii) puitesopimus, jonka nojalla tarjouksen tehnyt osapuoli aikoo ostaa taikka myydä sähköä. Osto- ja myyntitarjouksissa määritetään toimitusehdot, mukaan lukien sähkön määrä, sekä sopimuksen kesto (vähintään yksi kuukausi ja enintään yksi vuosi) ja sovellettava puitesopimus. Hinta määritetään parhaan tarjouksen perusteella. Vuosina 2009 ja 2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, OPCOM-PCCB-markkinoiden myynti kattoi hieman alle 7 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä.

| (40) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio teki SEUT-sopimuksen 102 artiklan nojalla päätöksen, jonka mukaan OPCOMin hallinnoima sähköpörssi muodostaa merkitykselliset palvelumarkkinat, joilla OPCOM toimii määräävässä asemassa ja jotka ovat erilliset suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoista (24). |
| --- | --- |

(40)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio teki SEUT-sopimuksen 102 artiklan nojalla päätöksen, jonka mukaan OPCOMin hallinnoima sähköpörssi muodostaa merkitykselliset palvelumarkkinat, joilla OPCOM toimii määräävässä asemassa ja jotka ovat erilliset suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoista (24).

2.4.4   Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat

| (41) | Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat muodostavat vapaat markkinat, joita ANRE ei valvo. Näillä markkinoilla sopijapuolet neuvottelevat määristä, hinnoista ja muista sopimusehdoista kahdenvälisesti. Tämä antaa sopijapuolille enemmän joustovaraa sopimusehtojen neuvottelun osalta. Sopimusehdot ovat luottamuksellisia. |
| --- | --- |

(41)

Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat muodostavat vapaat markkinat, joita ANRE ei valvo. Näillä markkinoilla sopijapuolet neuvottelevat määristä, hinnoista ja muista sopimusehdoista kahdenvälisesti. Tämä antaa sopijapuolille enemmän joustovaraa sopimusehtojen neuvottelun osalta. Sopimusehdot ovat luottamuksellisia.

2.4.5   Lyhyt kuvaus tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana tehdyistä suoraan neuvotelluista sopimuksista

| (42) | Komissio pyysi 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Romanian viranomaisia toimittamaan tietoja muista kuin tutkittavana olevista, Romanian markkinoilla kahdenvälisesti neuvotelluista sopimuksista, joiden kestot ja toimitettavan sähkön määrät vastasivat tutkittavina olevia sopimuksia. Komission tietopyyntö koski kaikkia Romanian sähköntoimittajia riippumatta siitä, olivatko ne valtion vai yksityisessä omistuksessa. Romanian viranomaiset toimittivat 14 päivänä toukokuuta 2014 pyydetyt olennaiset tiedot kaikista sopimuksista, jotka oli tehty sellaisten sähkön ostajien kanssa, joiden vuotuinen sähkönkulutus ylitti 150 gigawattituntia vuosina 2009–2011 (25). |
| --- | --- |

(42)

Komissio pyysi 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Romanian viranomaisia toimittamaan tietoja muista kuin tutkittavana olevista, Romanian markkinoilla kahdenvälisesti neuvotelluista sopimuksista, joiden kestot ja toimitettavan sähkön määrät vastasivat tutkittavina olevia sopimuksia. Komission tietopyyntö koski kaikkia Romanian sähköntoimittajia riippumatta siitä, olivatko ne valtion vai yksityisessä omistuksessa. Romanian viranomaiset toimittivat 14 päivänä toukokuuta 2014 pyydetyt olennaiset tiedot kaikista sopimuksista, jotka oli tehty sellaisten sähkön ostajien kanssa, joiden vuotuinen sähkönkulutus ylitti 150 gigawattituntia vuosina 2009–2011 (25).

| (43) | Romanian viranomaiset korostivat, että komission pyytämät tiedot kerättiin kaikista kilpailuilla vähittäismarkkinoilla muiden kuin kotitalouksien kanssa merkityksellisellä ajanjaksolla tehdyistä sopimuksista. Romanian viranomaiset toimittivat 75 tietokokonaisuutta, jotka kattoivat vuosikohtaiset tiedot vuosina 2009–2011 yhden tai useamman vuoden voimassa olleista ja nyt tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisistä sopimuksista. Komissio katsoo, että Romanian viranomaiset toimittivat oleelliset tiedot kaikista sopimuksista, jotka täyttivät komission (kestoa ja määrää koskevat) vaatimukset ja olivat voimassa merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011. Romanian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tutkittavana olevat sopimukset kattoivat noin 17 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten mukaisesta sähkön kokonaismäärästä vuosina 2009–2011. |
| --- | --- |

(43)

Romanian viranomaiset korostivat, että komission pyytämät tiedot kerättiin kaikista kilpailuilla vähittäismarkkinoilla muiden kuin kotitalouksien kanssa merkityksellisellä ajanjaksolla tehdyistä sopimuksista. Romanian viranomaiset toimittivat 75 tietokokonaisuutta, jotka kattoivat vuosikohtaiset tiedot vuosina 2009–2011 yhden tai useamman vuoden voimassa olleista ja nyt tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisistä sopimuksista. Komissio katsoo, että Romanian viranomaiset toimittivat oleelliset tiedot kaikista sopimuksista, jotka täyttivät komission (kestoa ja määrää koskevat) vaatimukset ja olivat voimassa merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011. Romanian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tutkittavana olevat sopimukset kattoivat noin 17 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten mukaisesta sähkön kokonaismäärästä vuosina 2009–2011.

| (44) | Lisäksi Romanian viranomaisten toimittamat tiedot paljastavat korkeimmat sähkön vapailla vähittäismarkkinoilla vuosina 2009–2011 maksetut hinnat: vuonna 2009 korkein hinta oli 266,50 Romanian leuta megawattitunnilta, vuonna 2010 229,96 leuta megawattitunnilta ja vuonna 2011 232,33 leuta megawattitunnilta. Kun kyseisiä sopimuksia tarkastellaan yksitellen, voidaan havaita, että niiden sähkömäärät olivat tutkittavana olevien sopimusten määriä alhaisemmat. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi Romanian viranomaisten toimittamat tiedot paljastavat korkeimmat sähkön vapailla vähittäismarkkinoilla vuosina 2009–2011 maksetut hinnat: vuonna 2009 korkein hinta oli 266,50 Romanian leuta megawattitunnilta, vuonna 2010 229,96 leuta megawattitunnilta ja vuonna 2011 232,33 leuta megawattitunnilta. Kun kyseisiä sopimuksia tarkastellaan yksitellen, voidaan havaita, että niiden sähkömäärät olivat tutkittavana olevien sopimusten määriä alhaisemmat.

| (45) | Muiden toimittajien kuin Termoelectrican ja Electrocentrale Devan kanssa tehtyjä sopimuksia koskevien tietojen analysointi paljasti, että vuonna 2009, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, yksikään muu toimittaja ei tehnyt tutkittavana olevien sopimusten kanssa riittävän samankaltaisia sopimuksia määrien (900 gigawattituntia ja 500 gigawattituntia) tai keston (10 vuotta) osalta. Vertailu olisi merkityksellinen vain, jos se voitaisiin suorittaa suhteessa sellaisiin sopimuksiin, joiden määrät, kestot ja/tai sopimuksen alkamispäivät olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska tällaisia täysin vertailukelpoisia sopimuksia ei ole olemassa, on suoritettava ekonometrinen analyysi, jossa otetaan huomioon sopimusten väliset erot. Kyseisen analyysin perustelut ja tulokset kuvataan jäljempänä johdanto-osan 77–80 kappaleessa ja liitteessä. |
| --- | --- |

(45)

Muiden toimittajien kuin Termoelectrican ja Electrocentrale Devan kanssa tehtyjä sopimuksia koskevien tietojen analysointi paljasti, että vuonna 2009, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, yksikään muu toimittaja ei tehnyt tutkittavana olevien sopimusten kanssa riittävän samankaltaisia sopimuksia määrien (900 gigawattituntia ja 500 gigawattituntia) tai keston (10 vuotta) osalta. Vertailu olisi merkityksellinen vain, jos se voitaisiin suorittaa suhteessa sellaisiin sopimuksiin, joiden määrät, kestot ja/tai sopimuksen alkamispäivät olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska tällaisia täysin vertailukelpoisia sopimuksia ei ole olemassa, on suoritettava ekonometrinen analyysi, jossa otetaan huomioon sopimusten väliset erot. Kyseisen analyysin perustelut ja tulokset kuvataan jäljempänä johdanto-osan 77–80 kappaleessa ja liitteessä.

2.4.6   Hidroelectrican sähkönmyyntisopimukset

| (46) | Ajanjaksolla 2009–2011 Hidroelectrica myi noin 60 prosenttia sähköstään muille yksityisille ostajille pitkäkestoisten tukku- ja vähittäissopimusten nojalla. Kyseiset sopimukset ovat myös komission tutkimusten kohteena (26). Hidroelectrican myyntihinnat kyseisten sopimusten osalta ovat yli 40 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle keskimäärin maksamat tukkuhinnat. Kuvaavaa on, että esimerkiksi kyseisten sopimusten korkein myyntihinta oli 159,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2009 ja 168 leuta megawattitunnilta vuonna 2010. |
| --- | --- |

(46)

Ajanjaksolla 2009–2011 Hidroelectrica myi noin 60 prosenttia sähköstään muille yksityisille ostajille pitkäkestoisten tukku- ja vähittäissopimusten nojalla. Kyseiset sopimukset ovat myös komission tutkimusten kohteena (26). Hidroelectrican myyntihinnat kyseisten sopimusten osalta ovat yli 40 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle keskimäärin maksamat tukkuhinnat. Kuvaavaa on, että esimerkiksi kyseisten sopimusten korkein myyntihinta oli 159,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2009 ja 168 leuta megawattitunnilta vuonna 2010.

| (47) | Hidroelectrica teki lisäksi määrällisesti pienempiä sähkönmyyntisopimuksia myös muiden osapuolten kanssa (27). Kyseisten vähittäissopimusten korkeimmat sähkönmyyntihinnat merkityksellisellä ajanjaksolla olivat 185 leuta megawattitunnilta vuonna 2009, 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 160 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 eli keskimäärin noin 13 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat tukkuhinnat. |
| --- | --- |

(47)

Hidroelectrica teki lisäksi määrällisesti pienempiä sähkönmyyntisopimuksia myös muiden osapuolten kanssa (27). Kyseisten vähittäissopimusten korkeimmat sähkönmyyntihinnat merkityksellisellä ajanjaksolla olivat 185 leuta megawattitunnilta vuonna 2009, 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 160 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 eli keskimäärin noin 13 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat tukkuhinnat.

2.5   Toiminnan kehittyminen vuoden 2011 jälkeen ja Termoelectrican, Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja CEH:n väliset suhteet

| (48) | Termoelectrican Paroșenin voimalaitos, joka tosiasiallisesti toimitti Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen nojalla ostetun sähkön, irrotettiin erilliseksi yksiköksi ja rekisteröitiin Romanian kaupparekisteriin nimellä Electrocentrale Paroșeni 11 päivänä heinäkuuta 2011 (28). Syyskuun 22 päivänä 2011 Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen kaikista Hidroelectrican kanssa tehdyn sopimuksen mukaisista Termoelectrican oikeuksista ja velvollisuuksista. Electrocentrale Paroșeni toimitti sähköä Hidroelectricalle syys- ja lokakuussa 2011 – tosin toimitetut määrät jäivät vähäisiksi. |
| --- | --- |

(48)

Termoelectrican Paroșenin voimalaitos, joka tosiasiallisesti toimitti Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen nojalla ostetun sähkön, irrotettiin erilliseksi yksiköksi ja rekisteröitiin Romanian kaupparekisteriin nimellä Electrocentrale Paroșeni 11 päivänä heinäkuuta 2011 (28). Syyskuun 22 päivänä 2011 Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen kaikista Hidroelectrican kanssa tehdyn sopimuksen mukaisista Termoelectrican oikeuksista ja velvollisuuksista. Electrocentrale Paroșeni toimitti sähköä Hidroelectricalle syys- ja lokakuussa 2011 – tosin toimitetut määrät jäivät vähäisiksi.

| (49) | Tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica oli yhä sekä Electrocentrale Devan että Electrocentrale Paroșenin ainoa osakas. |
| --- | --- |

(49)

Tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica oli yhä sekä Electrocentrale Devan että Electrocentrale Paroșenin ainoa osakas.

| (50) | Erityisasetuksen nro 84/2011 (29) nojalla Termoelectrican ja Romanian valtion välillä toteutettiin toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi. Toimenpiteessä Termoelectrica siirsi eri yhtiöissä (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Bucuresti) olevia osakkeitaan valtiolle velan maksamiseksi. Osakkeiden siirtäminen toteutettiin riippumattoman arvioijan laatimien arviointiraporttien perusteella. |
| --- | --- |

(50)

Erityisasetuksen nro 84/2011 (29) nojalla Termoelectrican ja Romanian valtion välillä toteutettiin toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi. Toimenpiteessä Termoelectrica siirsi eri yhtiöissä (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Bucuresti) olevia osakkeitaan valtiolle velan maksamiseksi. Osakkeiden siirtäminen toteutettiin riippumattoman arvioijan laatimien arviointiraporttien perusteella.

| (51) | Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva sulautuivat yhdeksi oikeudelliseksi yksiköksi nimeltä Complexul Energetic Hunedoara, jäljempänä ’EH’, joka on kokonaan Romanian valtion omistama yhtiö ja joka on rekisteröity Romanian kaupparekisteriin 1 päivänä marraskuuta 2012. CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista. Elokuun 1 päivänä 2013 CEH otti vastatakseen myös Societatea Nationala a Huileista, joka irrotettiin erilliseksi spin-off–yhtiöksi Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle hiiltä toimittavan valtio-omisteisen Compania Nationala a Huilein kaivoksista. Nykyisin kaikki kolme edellä mainittua yhtiötä ovat osa CEH-yhtiötä ilman erillistä oikeushenkilön asemaa. |
| --- | --- |

(51)

Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva sulautuivat yhdeksi oikeudelliseksi yksiköksi nimeltä Complexul Energetic Hunedoara, jäljempänä ’EH’, joka on kokonaan Romanian valtion omistama yhtiö ja joka on rekisteröity Romanian kaupparekisteriin 1 päivänä marraskuuta 2012. CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista. Elokuun 1 päivänä 2013 CEH otti vastatakseen myös Societatea Nationala a Huileista, joka irrotettiin erilliseksi spin-off–yhtiöksi Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle hiiltä toimittavan valtio-omisteisen Compania Nationala a Huilein kaivoksista. Nykyisin kaikki kolme edellä mainittua yhtiötä ovat osa CEH-yhtiötä ilman erillistä oikeushenkilön asemaa.

| (52) | Termoelectrica on asetettu selvitystilaan (30). Sen omaisuuserien markkina-arvo on noin 80 miljoonaa euroa ja likvidointiarvo noin 60,5 miljoonaa euroa 1 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn raportin mukaan. Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Bucurestin velat jäivät kuitenkin Termoelectrican vastuulle. |
| --- | --- |

(52)

Termoelectrica on asetettu selvitystilaan (30). Sen omaisuuserien markkina-arvo on noin 80 miljoonaa euroa ja likvidointiarvo noin 60,5 miljoonaa euroa 1 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn raportin mukaan. Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Bucurestin velat jäivät kuitenkin Termoelectrican vastuulle.

| (53) | Edellä johdanto-osan 48–52 kappaleessa kuvattua Termoelectrican ja Electrocentrale Devan toiminnan jatkumista vuoden 2011 jälkeen ja yhtiöiden välisiä suhteita on asian selkeyttämiseksi havainnollistettu seuraavalla kaaviokuvalla: |
| --- | --- |

(53)

Edellä johdanto-osan 48–52 kappaleessa kuvattua Termoelectrican ja Electrocentrale Devan toiminnan jatkumista vuoden 2011 jälkeen ja yhtiöiden välisiä suhteita on asian selkeyttämiseksi havainnollistettu seuraavalla kaaviokuvalla:

Image

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (54) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilynsä siitä, olivatko tutkittavana olevien sopimusten mukaiset ostohinnat markkinahintojen mukaiset vai olivatko ne valtiontukea. Mikäli ne katsottaisiin valtiontueksi, komissio lisäksi epäili, ettei kyseinen tuki olisi SEUT-sopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(54)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilynsä siitä, olivatko tutkittavana olevien sopimusten mukaiset ostohinnat markkinahintojen mukaiset vai olivatko ne valtiontukea. Mikäli ne katsottaisiin valtiontueksi, komissio lisäksi epäili, ettei kyseinen tuki olisi SEUT-sopimuksen mukaista.

| (55) | Komissio vertasi tutkittavana olevien sopimusten hintoja OPCOM-PCCB-markkinoilla myydyn sähkön hintoihin ja totesi, että Hidroelectrican väitetyille tuensaajille sähköstä maksamat hinnat olivat 40–55 prosenttia avoimessa OPCOM-PCCB-sähköpörssissä noteerattua vallitsevaa sähkön hintaa korkeammat. Tämän takia vaikutti siltä, että Hidroelectricalle aiheutuvat kustannukset olivat tarpeettoman korkeat ja väitetyille tuensaajille maksettiin tukea, joka lisäsi niiden tuloja mutta jota ei ollut tarkoitettu tietyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että väitetyt tuensaajat ovat saaneet perusteetonta etua keinotekoisesti korotetuista sähkön hinnoista, jotka on vahvistettu tutkittavana olevissa sopimuksissa ja niiden myöhemmissä muutoksissa. |
| --- | --- |

(55)

Komissio vertasi tutkittavana olevien sopimusten hintoja OPCOM-PCCB-markkinoilla myydyn sähkön hintoihin ja totesi, että Hidroelectrican väitetyille tuensaajille sähköstä maksamat hinnat olivat 40–55 prosenttia avoimessa OPCOM-PCCB-sähköpörssissä noteerattua vallitsevaa sähkön hintaa korkeammat. Tämän takia vaikutti siltä, että Hidroelectricalle aiheutuvat kustannukset olivat tarpeettoman korkeat ja väitetyille tuensaajille maksettiin tukea, joka lisäsi niiden tuloja mutta jota ei ollut tarkoitettu tietyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että väitetyt tuensaajat ovat saaneet perusteetonta etua keinotekoisesti korotetuista sähkön hinnoista, jotka on vahvistettu tutkittavana olevissa sopimuksissa ja niiden myöhemmissä muutoksissa.

| (56) | Komission alustava päätelmä oli, että tarkasteltavana olevat sähkötariffit ovat luonteeltaan valikoivia, sillä niitä sovellettiin ainoastaan tiettyihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(56)

Komission alustava päätelmä oli, että tarkasteltavana olevat sähkötariffit ovat luonteeltaan valikoivia, sillä niitä sovellettiin ainoastaan tiettyihin yrityksiin.

| (57) | Lisäksi komissio totesi alustavasti, että kyseisiin etuuskohteluun perustuviin sähkötariffeihin saattaa sisältyä valtiosta johtuvaa valtion varojen siirtymistä, koska Hidroelectrica oli Romanian valtion määräysvallassa (Romania omisti 80,06 prosenttia yhtiön osakepääomasta). Komissio viittasi myös ministerin määräykseen nro 445/2009, jonka mukaan valtio-omisteisten sähköyhtiöiden hallintoneuvostoissa olevien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että 31 päivästä maaliskuuta 2010 tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi komissio totesi alustavasti, että kyseisiin etuuskohteluun perustuviin sähkötariffeihin saattaa sisältyä valtiosta johtuvaa valtion varojen siirtymistä, koska Hidroelectrica oli Romanian valtion määräysvallassa (Romania omisti 80,06 prosenttia yhtiön osakepääomasta). Komissio viittasi myös ministerin määräykseen nro 445/2009, jonka mukaan valtio-omisteisten sähköyhtiöiden hallintoneuvostoissa olevien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että 31 päivästä maaliskuuta 2010 tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä.

| (58) | Näin ollen talous- ja kauppaministeriön edustajilla oli määräysvalta tai vähintäänkin vaikutusvaltaa valtio-omisteisten yhtiöiden, kuten Hidroelectrican, sopimuskäytäntöjen osalta. Tällä puolestaan voi olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen talous- ja kauppaministeriön edustajilla oli määräysvalta tai vähintäänkin vaikutusvaltaa valtio-omisteisten yhtiöiden, kuten Hidroelectrican, sopimuskäytäntöjen osalta. Tällä puolestaan voi olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (59) | Komission alustava päätelmä oli, että jos tutkittavana oleviin sopimuksiin sisältyy valtiontukea, on katsottava, että se on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(59)

Komission alustava päätelmä oli, että jos tutkittavana oleviin sopimuksiin sisältyy valtiontukea, on katsottava, että se on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti myönnettyä tukea.

| (60) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että etuuskohteluun perustuvat sähkötariffit saattavat sisältää valtiontukea, ja pyysi Romaniaa toimittamaan riittävät todisteet epäilystensä poistamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että etuuskohteluun perustuvat sähkötariffit saattavat sisältää valtiontukea, ja pyysi Romaniaa toimittamaan riittävät todisteet epäilystensä poistamiseksi.

4.   ROMANIAN HUOMAUTUKSET

| (61) | Romanian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia siitä, sisältävätkö tutkittavana olevat sopimukset valtiontukea. Maaliskuun 24 päivänä 2013 Romania toimitti huomautuksensa kolmansien osapuolten huomautuksista, jotka koskivat Hidroelectricaan liittyviä muita komission tutkimuksen kohteena olevia tapauksia (31). Romanian viranomaiset pidättäytyivät jälleen esittämästä näkemyksiään. |
| --- | --- |

(61)

Romanian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia siitä, sisältävätkö tutkittavana olevat sopimukset valtiontukea. Maaliskuun 24 päivänä 2013 Romania toimitti huomautuksensa kolmansien osapuolten huomautuksista, jotka koskivat Hidroelectricaan liittyviä muita komission tutkimuksen kohteena olevia tapauksia (31). Romanian viranomaiset pidättäytyivät jälleen esittämästä näkemyksiään.

| (62) | Muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa Romanian viranomaisia pyydettiin selvittämään tutkittavana olevien sopimusten taustalla olevat taloudelliset perusteet. Romania ei toimittanut tältä osin minkäänlaisia perusteluja. Romania ainoastaan väitti, että tutkittavana olevien sopimusten ansiosta Hidroelectrica pystyi paremmin määrittämään sähkön ostamiseen liittyvät enimmäiskustannukset, mikä puolestaan auttoi sitä suojautumaan hintojen heilahteluilta spot-markkinoilla. |
| --- | --- |

(62)

Muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa Romanian viranomaisia pyydettiin selvittämään tutkittavana olevien sopimusten taustalla olevat taloudelliset perusteet. Romania ei toimittanut tältä osin minkäänlaisia perusteluja. Romania ainoastaan väitti, että tutkittavana olevien sopimusten ansiosta Hidroelectrica pystyi paremmin määrittämään sähkön ostamiseen liittyvät enimmäiskustannukset, mikä puolestaan auttoi sitä suojautumaan hintojen heilahteluilta spot-markkinoilla.

| (63) | Lisäksi Romanian viranomaiset selvensivät, että tutkittavana olevat sopimukset eivät olleet sellaisia tukisopimuksia, joita kuvattiin Hidroelectrican selvittäjän raportissa (32), jossa käsiteltiin Hidroelectrican maksukyvyttömyyden taustalla olevia syitä. Kyseisen raportin mukaan tukisopimukset olivat sellaisia Hidroelectrican tekemiä sopimuksia, joiden tarkoituksena oli suojata Hidroelectricaa toimituskatkostilanteissa. Tällaisilla sopimuksilla pyrittiin estämään sopimuksesta johtuvan toimitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisestä aiheutuvien korvausten maksaminen. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi Romanian viranomaiset selvensivät, että tutkittavana olevat sopimukset eivät olleet sellaisia tukisopimuksia, joita kuvattiin Hidroelectrican selvittäjän raportissa (32), jossa käsiteltiin Hidroelectrican maksukyvyttömyyden taustalla olevia syitä. Kyseisen raportin mukaan tukisopimukset olivat sellaisia Hidroelectrican tekemiä sopimuksia, joiden tarkoituksena oli suojata Hidroelectricaa toimituskatkostilanteissa. Tällaisilla sopimuksilla pyrittiin estämään sopimuksesta johtuvan toimitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisestä aiheutuvien korvausten maksaminen.

| (64) | Romanian viranomaiset selvensivät (33), miksi johdanto-osan 28 kappaleessa mainittua kolmea tapausta lukuun ottamatta ANRE ei määrittänyt sopimushintoja, vaikka tutkittavana olevissa sopimuksissa on niin määrätty. Syyksi kerrottiin se, että tutkittavana olevia sopimuksia ei tehty säännellyillä markkinoilla, ja siten ANRE ei myöskään vastannut hintojen määrittämisestä. Lisäksi Romanian viranomaiset selittivät, että: i) alun perin ANRE toimitti talous- ja kauppaministeriölle ylä- ja alarajat, joiden perusteella hinnat määritettiin; ii) kyseiset raja-arvot määritettiin lämmön- ja sähköntuottajiin sovellettavien selkeiden teknisten parametrien perusteella; iii) ANRE lopetti myöhemmin kyseisen menettelyn, mutta talous- ja kauppaministeriö jatkoi menettelyn soveltamista vastaavien periaatteiden pohjalta. |
| --- | --- |

(64)

Romanian viranomaiset selvensivät (33), miksi johdanto-osan 28 kappaleessa mainittua kolmea tapausta lukuun ottamatta ANRE ei määrittänyt sopimushintoja, vaikka tutkittavana olevissa sopimuksissa on niin määrätty. Syyksi kerrottiin se, että tutkittavana olevia sopimuksia ei tehty säännellyillä markkinoilla, ja siten ANRE ei myöskään vastannut hintojen määrittämisestä. Lisäksi Romanian viranomaiset selittivät, että: i) alun perin ANRE toimitti talous- ja kauppaministeriölle ylä- ja alarajat, joiden perusteella hinnat määritettiin; ii) kyseiset raja-arvot määritettiin lämmön- ja sähköntuottajiin sovellettavien selkeiden teknisten parametrien perusteella; iii) ANRE lopetti myöhemmin kyseisen menettelyn, mutta talous- ja kauppaministeriö jatkoi menettelyn soveltamista vastaavien periaatteiden pohjalta.

| (65) | Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset vahvistivat, että Hidroelectrica oli Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen ainoa sähkönkuluttaja. Lisäksi viranomaiset selvensivät, ettei Hidroelectrica ostanut tutkittavana olevassa sopimuksessa alun perin määritettyä sähkömäärää kokonaan. Se osti ainoastaan määrän, jonka se tarvitsi kattamaan hydrologisten olosuhteiden ennakoimattomasta muutoksesta johtuvat tuotannon vaihtelut. |
| --- | --- |

(65)

Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset vahvistivat, että Hidroelectrica oli Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen ainoa sähkönkuluttaja. Lisäksi viranomaiset selvensivät, ettei Hidroelectrica ostanut tutkittavana olevassa sopimuksessa alun perin määritettyä sähkömäärää kokonaan. Se osti ainoastaan määrän, jonka se tarvitsi kattamaan hydrologisten olosuhteiden ennakoimattomasta muutoksesta johtuvat tuotannon vaihtelut.

| (66) | Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset selvensivät, että merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011 Electrocentrale Deva myi sähköä Hidroelectrican lisäksi myös muille asiakkaille. Lisäksi viranomaiset osoittivat, että vuosina 2010 ja 2011 Electrocentrale Deva myi vastaavin hinnoin suuria määriä sähköä (yhtä paljon tai jopa enemmän) myös muille asiakkaille kuin Hidroelectricalle (34). |
| --- | --- |

(66)

Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset selvensivät, että merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011 Electrocentrale Deva myi sähköä Hidroelectrican lisäksi myös muille asiakkaille. Lisäksi viranomaiset osoittivat, että vuosina 2010 ja 2011 Electrocentrale Deva myi vastaavin hinnoin suuria määriä sähköä (yhtä paljon tai jopa enemmän) myös muille asiakkaille kuin Hidroelectricalle (34).

5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (67) | Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyvissä alustavissa huomautuksissaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva väittivät, etteivät alkuperäiset sopimushinnat tai niitä koskevat myöhemmät muutokset antaneet yhtiöille mitään etua ja että kyseisten hintojen määrittämisestä vastasi ANRE yhtiöiden tuotantokustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyvissä alustavissa huomautuksissaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva väittivät, etteivät alkuperäiset sopimushinnat tai niitä koskevat myöhemmät muutokset antaneet yhtiöille mitään etua ja että kyseisten hintojen määrittämisestä vastasi ANRE yhtiöiden tuotantokustannusten perusteella.

| (68) | Lisäksi Romania väitti, että sopimushintoihin myöhemmin tehdyt muutokset määritettiin öljyn (35) ja hiilen (36) hintojen korotusten perusteella. Lisäksi Electrocentrale Deva väitti, että noin 70 prosenttia sähkön hinnasta johtui hiilen hintatasosta. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi Romania väitti, että sopimushintoihin myöhemmin tehdyt muutokset määritettiin öljyn (35) ja hiilen (36) hintojen korotusten perusteella. Lisäksi Electrocentrale Deva väitti, että noin 70 prosenttia sähkön hinnasta johtui hiilen hintatasosta.

6.   ARVIOINTI

| (69) | Tässä päätöksessä komissio arvioi, saivatko Termoelectrica ja Electrocentrale Deva SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. johdanto-osan 101 kappale), ja jos saivat, soveltuuko tuki sisämarkkinoille (ks. johdanto-osan 102–105 kappale). |
| --- | --- |

(69)

Tässä päätöksessä komissio arvioi, saivatko Termoelectrica ja Electrocentrale Deva SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. johdanto-osan 101 kappale), ja jos saivat, soveltuuko tuki sisämarkkinoille (ks. johdanto-osan 102–105 kappale).

6.1   Valtiontuen olemassaolo

| (70) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(70)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (71) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi. |
| --- | --- |

(71)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

6.1.1   Taloudellisen edun arviointi

| (72) | Jotta voidaan määrittää, myönnettiinkö Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle tutkittavana olevien sopimusten tekemisen ja täytäntöönpanon välityksellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla, on arvioitava, mitkä olivat vastaavien transaktioiden markkinahinnat Romaniassa ajanjaksolla 2009–2011. |
| --- | --- |

(72)

Jotta voidaan määrittää, myönnettiinkö Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle tutkittavana olevien sopimusten tekemisen ja täytäntöönpanon välityksellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla, on arvioitava, mitkä olivat vastaavien transaktioiden markkinahinnat Romaniassa ajanjaksolla 2009–2011.

| (73) | Toisin kuin komissio alustavasti katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, tutkimus paljasti tältä osin, etteivät OPCOM-PCCB-markkinoilla tehtyjen sähköntoimitussopimusten ehdot ja kestot – eivätkä etenkään kestot ja kahdenvälisesti neuvotellut ehdot – ole riittävän samankaltaiset tutkittavana oleviin sopimuksiin verrattuna (johdanto-osan 18, 23, 24, 25, 39 ja 40 kappale). Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia termiinisopimuksia, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa suhteellisen korkeaan osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2009–2011 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia (johdanto-osan 34–40 kappale). Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia kuin OPCOM-PCCB-markkinoiden hintoja, kun arvioidaan, muodostuiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(73)

Toisin kuin komissio alustavasti katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, tutkimus paljasti tältä osin, etteivät OPCOM-PCCB-markkinoilla tehtyjen sähköntoimitussopimusten ehdot ja kestot – eivätkä etenkään kestot ja kahdenvälisesti neuvotellut ehdot – ole riittävän samankaltaiset tutkittavana oleviin sopimuksiin verrattuna (johdanto-osan 18, 23, 24, 25, 39 ja 40 kappale). Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia termiinisopimuksia, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa suhteellisen korkeaan osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2009–2011 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia (johdanto-osan 34–40 kappale). Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia kuin OPCOM-PCCB-markkinoiden hintoja, kun arvioidaan, muodostuiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna.

| (74) | Tältä osin muiden ostajien kuin Hidroelectrican maksamien hintojen samankaltaisuus taikka Romanian ja tuensaajien esittämät kustannusperusteiset perustelut (johdanto-osan 66–68 kappale) eivät pysty pätevästi osoittamaan, ovatko tarkasteltavana olevat sopimusehdot ja hinnat olleet markkinaehtojen mukaiset. |
| --- | --- |

(74)

Tältä osin muiden ostajien kuin Hidroelectrican maksamien hintojen samankaltaisuus taikka Romanian ja tuensaajien esittämät kustannusperusteiset perustelut (johdanto-osan 66–68 kappale) eivät pysty pätevästi osoittamaan, ovatko tarkasteltavana olevat sopimusehdot ja hinnat olleet markkinaehtojen mukaiset.

| (75) | Hidroelectrican Electrocentrale Devalle vuosina 2009–2011 maksamat hinnat vastasivat itse asiassa muiden (sekä valtio-omisteisten että yksityisten) sähkönjakeluyhtiöiden Electrocentrale Devalle maksamia hintoja. Kyseiset transaktiot tehtiin kuitenkin Electrocentrale Devan sekä kotitalouksille ja pienyrityksille vähittäismarkkinoilla säännellyin hinnoin ja ehdoin sähköä myyvien sähkönjakeluyhtiöiden välillä (johdanto-osan 34 kappale). Hidroelectrica puolestaan osti sähköä tukkumarkkinoilta myydäkseen sitä edelleen teollisuuden kuluttajille ja/tai jälleenmyyjille kilpailluilla vähittäismarkkinoilla. Näillä markkinoilla hintoja ja määriä ei säännelty ja ostajilla oli mahdollisuus olla ostamatta sähköä korkeaan hintaan myyviltä myyjiltä, kuten Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, ja valita edullisin toimittaja tuotantokustannuksista riippumatta. Näin ollen, vaikka hinnat olivat samankaltaiset ja vaikka oletettaisiin, että Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sähkönmyynti säännellyillä markkinoilla mahdollisti kustannusten kattamisen, sähkönjakeluyhtiöiden Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat hinnat eivät ole vertailukelpoisia Hidroelectrican kilpailuilla vapailla markkinoilla maksamiin hintoihin nähden eivätkä siten myöskään muodosta pätevää vertailukohdetta. |
| --- | --- |

(75)

Hidroelectrican Electrocentrale Devalle vuosina 2009–2011 maksamat hinnat vastasivat itse asiassa muiden (sekä valtio-omisteisten että yksityisten) sähkönjakeluyhtiöiden Electrocentrale Devalle maksamia hintoja. Kyseiset transaktiot tehtiin kuitenkin Electrocentrale Devan sekä kotitalouksille ja pienyrityksille vähittäismarkkinoilla säännellyin hinnoin ja ehdoin sähköä myyvien sähkönjakeluyhtiöiden välillä (johdanto-osan 34 kappale). Hidroelectrica puolestaan osti sähköä tukkumarkkinoilta myydäkseen sitä edelleen teollisuuden kuluttajille ja/tai jälleenmyyjille kilpailluilla vähittäismarkkinoilla. Näillä markkinoilla hintoja ja määriä ei säännelty ja ostajilla oli mahdollisuus olla ostamatta sähköä korkeaan hintaan myyviltä myyjiltä, kuten Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, ja valita edullisin toimittaja tuotantokustannuksista riippumatta. Näin ollen, vaikka hinnat olivat samankaltaiset ja vaikka oletettaisiin, että Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sähkönmyynti säännellyillä markkinoilla mahdollisti kustannusten kattamisen, sähkönjakeluyhtiöiden Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat hinnat eivät ole vertailukelpoisia Hidroelectrican kilpailuilla vapailla markkinoilla maksamiin hintoihin nähden eivätkä siten myöskään muodosta pätevää vertailukohdetta.

| (76) | Termoelectrican, Electrocentrale Devan ja Romanian viranomaisten esiin tuomat kustannusperustelut selittävät ainoastaan sen, miksi hinnat, joilla Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pystyivät myymään sähköä tappiotta, olivat korkeat. Nämä perustelut eivät kuitenkaan pysty osoittamaan, että kyseiset hinnat olisivat kilpailutilanteessa muodostuneiden markkinahintojen mukaiset, kuten olosuhteissa, joissa Hidroelectrica olisi tehnyt ja pannut täytäntöön sopimukset, joiden ei voitaisi katsoa sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(76)

Termoelectrican, Electrocentrale Devan ja Romanian viranomaisten esiin tuomat kustannusperustelut selittävät ainoastaan sen, miksi hinnat, joilla Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pystyivät myymään sähköä tappiotta, olivat korkeat. Nämä perustelut eivät kuitenkaan pysty osoittamaan, että kyseiset hinnat olisivat kilpailutilanteessa muodostuneiden markkinahintojen mukaiset, kuten olosuhteissa, joissa Hidroelectrica olisi tehnyt ja pannut täytäntöön sopimukset, joiden ei voitaisi katsoa sisältävän valtiontukea.

| (77) | Sen määrittämiseksi, noudattavatko sopimushinnat Romaniassa vallalla olleita markkinaehtoja, on asianmukaista vertailla kyseisiä hintoja muihin vapailla markkinoilla tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana kahdenvälisesti neuvoteltujen sopimusten hintoihin. Komissio hyödynsi arvioinnissa Romanian viranomaisten toimittamaa tietokokonaisuutta, koska katsoi sen olevan paras käytettävissä oleva tietolähde Romanian markkinoilla sovellettuja ehtoja määritettäessä (johdanto-osan 42–45 kappale). Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todettiin, yksikään vuonna 2009 tehty tai voimassa ollut pitkäkestoinen sopimus ei vastannut tutkittavana olevien sopimusten ominaispiirteitä. Tästä johtuen komissio toteutti ekonometrisen analyysin määrittääkseen vertailuhinnan tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana tehtyjen sähkösopimusten perusteella. Ekonometrisen analyysin yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja analyysin tulokset on kuvattu liitteessä I. |
| --- | --- |

(77)

Sen määrittämiseksi, noudattavatko sopimushinnat Romaniassa vallalla olleita markkinaehtoja, on asianmukaista vertailla kyseisiä hintoja muihin vapailla markkinoilla tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana kahdenvälisesti neuvoteltujen sopimusten hintoihin. Komissio hyödynsi arvioinnissa Romanian viranomaisten toimittamaa tietokokonaisuutta, koska katsoi sen olevan paras käytettävissä oleva tietolähde Romanian markkinoilla sovellettuja ehtoja määritettäessä (johdanto-osan 42–45 kappale). Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todettiin, yksikään vuonna 2009 tehty tai voimassa ollut pitkäkestoinen sopimus ei vastannut tutkittavana olevien sopimusten ominaispiirteitä. Tästä johtuen komissio toteutti ekonometrisen analyysin määrittääkseen vertailuhinnan tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana tehtyjen sähkösopimusten perusteella. Ekonometrisen analyysin yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja analyysin tulokset on kuvattu liitteessä I.

| (78) | Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi ja sen tarkistamiseksi, olivatko tutkittavana olevien sopimusten hinnat markkinahintoja korkeammat, markkinahintojen vertailukohta oli arvioitava viitteellisesti ja varovaisten oletusten perusteella eli ottaen huomioon merkittävät arvioitua markkinahintaa korkeammat poikkeamat. Tätä varovaista lähestymistapaa soveltaen komissio vertaili tutkittavana olevien sopimusten hintoja vertailukohtana toimiviin markkinahintoihin vuosikohtaisesti ajanjaksolla 2009–2011. Vertailu suoritettiin vuosikohtaisesti, koska tutkittavana olevien sopimusten hintoja korotettiin vuosittain. |
| --- | --- |

(78)

Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi ja sen tarkistamiseksi, olivatko tutkittavana olevien sopimusten hinnat markkinahintoja korkeammat, markkinahintojen vertailukohta oli arvioitava viitteellisesti ja varovaisten oletusten perusteella eli ottaen huomioon merkittävät arvioitua markkinahintaa korkeammat poikkeamat. Tätä varovaista lähestymistapaa soveltaen komissio vertaili tutkittavana olevien sopimusten hintoja vertailukohtana toimiviin markkinahintoihin vuosikohtaisesti ajanjaksolla 2009–2011. Vertailu suoritettiin vuosikohtaisesti, koska tutkittavana olevien sopimusten hintoja korotettiin vuosittain.

| (79) | Vertailuhintojen ja varovaisten oletusten perusteella tehty analyysi osoitti, että Termoelectrican Hidroelectricilta perimät hinnat olivat markkinahintoja korkeammat. Ottaen asianmukaisella tavalla huomioon sen, että analyysissa vertailtiin tutkittavana olevien sopimusten tukkukaupan transaktioita vähittäiskaupan sopimuksiin, joiden hintoihin lisättiin Romanian markkinoilla kauppiaiden yleisesti veloittama viiden prosentin vähittäiskaupan marginaali, erot markkinahintoihin olivat seuraavat: 18,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 19,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Termoelectrican osalta ja 17,5 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 13,9 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Electrocentrale Devan osalta. |
| --- | --- |

(79)

Vertailuhintojen ja varovaisten oletusten perusteella tehty analyysi osoitti, että Termoelectrican Hidroelectricilta perimät hinnat olivat markkinahintoja korkeammat. Ottaen asianmukaisella tavalla huomioon sen, että analyysissa vertailtiin tutkittavana olevien sopimusten tukkukaupan transaktioita vähittäiskaupan sopimuksiin, joiden hintoihin lisättiin Romanian markkinoilla kauppiaiden yleisesti veloittama viiden prosentin vähittäiskaupan marginaali, erot markkinahintoihin olivat seuraavat: 18,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 19,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Termoelectrican osalta ja 17,5 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 13,9 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Electrocentrale Devan osalta.

| (80) | Ekonometrinen analyysi antaa siten viitteitä siitä, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Kuitenkaan pelkästään se seikka, että tutkittavana olevien sopimusten mukaiset hinnat määritettiin korkeammiksi kuin vastaavien sopimusten vertailuhinnat, ei yksin riitä sen toteamiseksi, ettei Hidroelectrican asemassa toimiva markkinasijoittaja olisi tehnyt ja ylläpitänyt vastaavia sopimuksia. Asiaan voi liittyä muita objektiivisia syitä, joiden takia ei voida todeta, että korkea hintataso yksistään antoi sähkönmyyjille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Näin ollen ekonometrisen analyysin tulosten luotettavuuden vahvistamiseksi tarvitaan lisätodisteita siitä, että hinnat olivat markkinatasoa korkeammat. |
| --- | --- |

(80)

Ekonometrinen analyysi antaa siten viitteitä siitä, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Kuitenkaan pelkästään se seikka, että tutkittavana olevien sopimusten mukaiset hinnat määritettiin korkeammiksi kuin vastaavien sopimusten vertailuhinnat, ei yksin riitä sen toteamiseksi, ettei Hidroelectrican asemassa toimiva markkinasijoittaja olisi tehnyt ja ylläpitänyt vastaavia sopimuksia. Asiaan voi liittyä muita objektiivisia syitä, joiden takia ei voida todeta, että korkea hintataso yksistään antoi sähkönmyyjille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Näin ollen ekonometrisen analyysin tulosten luotettavuuden vahvistamiseksi tarvitaan lisätodisteita siitä, että hinnat olivat markkinatasoa korkeammat.

| (81) | Tältä osin on määritettävä, käyttäytyikö Hidroelectrica vastaavasti kuin yksityinen markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa (”markkinataloussijoittajatesti”) (37). Komissio suoritti arvioinnin siitä, olisiko yksityinen sijoittaja käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa kuten Hidroelectrica, kun se teki tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpiti niitä. Tältä osin merkityksellisiä ovat seuraavat, johdanto-osan 82–85 kappaleessa kuvatut olosuhteet, jotka koskivat tutkittavana olevien sopimusten tekemistä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(81)

Tältä osin on määritettävä, käyttäytyikö Hidroelectrica vastaavasti kuin yksityinen markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa (”markkinataloussijoittajatesti”) (37). Komissio suoritti arvioinnin siitä, olisiko yksityinen sijoittaja käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa kuten Hidroelectrica, kun se teki tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpiti niitä. Tältä osin merkityksellisiä ovat seuraavat, johdanto-osan 82–85 kappaleessa kuvatut olosuhteet, jotka koskivat tutkittavana olevien sopimusten tekemistä ja täytäntöönpanoa.

| (82) | Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoituspäivänä markkinoilla oli Hidroelectricalle tarjolla myös edullisempia sähköntoimittajia. Esimerkiksi vuosina 2008–2009 Nuclearelectrica tarjosi sähköä hintaan 153 leuta megawattitunnilta verrattuna Termoelectrican hintaan 227 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan hintaan 230 leuta megawattitunnilta (38). |
| --- | --- |

(82)

Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoituspäivänä markkinoilla oli Hidroelectricalle tarjolla myös edullisempia sähköntoimittajia. Esimerkiksi vuosina 2008–2009 Nuclearelectrica tarjosi sähköä hintaan 153 leuta megawattitunnilta verrattuna Termoelectrican hintaan 227 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan hintaan 230 leuta megawattitunnilta (38).

| (83) | Hidroelectrica pystyi myymään Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostettua sähköä kolmansille osapuolille ainoastaan tappiolla. Kuten johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrican vähittäismyyntihinnat vapailla markkinoilla olivat huomattavasti alhaisemmat kuin asianomaiset tukkuhinnat. Korkein hinta, jolla Hidroelectrica jälleenmyi sähköä suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, oli 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010. Sen maksama ostohinta oli puolestaan Termoelectrican osalta 230 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan osalta 234 leuta megawattitunnilta. Tästä seuraa, että Hidroelectrica jälleenmyi kunkin Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostetun megawattitunnin tappiolla. |
| --- | --- |

(83)

Hidroelectrica pystyi myymään Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostettua sähköä kolmansille osapuolille ainoastaan tappiolla. Kuten johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrican vähittäismyyntihinnat vapailla markkinoilla olivat huomattavasti alhaisemmat kuin asianomaiset tukkuhinnat. Korkein hinta, jolla Hidroelectrica jälleenmyi sähköä suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, oli 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010. Sen maksama ostohinta oli puolestaan Termoelectrican osalta 230 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan osalta 234 leuta megawattitunnilta. Tästä seuraa, että Hidroelectrica jälleenmyi kunkin Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostetun megawattitunnin tappiolla.

| (84) | Tältä osin tutkimuksessa ei saatu selvyyttä siitä, miksi Hidroelectrica suostui ostamaan koko Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen tuotannon (johdanto-osan 24 kappale). Se, että Hidroelectrica sitoutui ostamaan kaiken voimalaitoksen kymmenen vuoden aikana tuottaman sähkömäärän, viittaa vahvasti siihen, että Hidroelectrica ei edellyttänyt, että tehtyjen sopimusten pitäisi sisältää vastaavia velvoitteita kuin sen omien toimitussopimusten. Tämän on myös Romania vahvistanut (johdanto-osan 63 kappale). Sen sijaan Termoelectrican (johdanto-osan 20 kappale) ja Electrocentrale Devan (johdanto-osan 21 kappale) johtajat esittivät toimivaltaiselle ministerille kyseisten kahden yhtiön ja niiden toimittajina toimivien hiilikaivosten kalliin ja kilpailukyvyttömän toiminnan tukemisen perusteluksi sille, miksi Hidroelectrican olisi tehtävä tutkittavana olevat sopimukset. |
| --- | --- |

(84)

Tältä osin tutkimuksessa ei saatu selvyyttä siitä, miksi Hidroelectrica suostui ostamaan koko Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen tuotannon (johdanto-osan 24 kappale). Se, että Hidroelectrica sitoutui ostamaan kaiken voimalaitoksen kymmenen vuoden aikana tuottaman sähkömäärän, viittaa vahvasti siihen, että Hidroelectrica ei edellyttänyt, että tehtyjen sopimusten pitäisi sisältää vastaavia velvoitteita kuin sen omien toimitussopimusten. Tämän on myös Romania vahvistanut (johdanto-osan 63 kappale). Sen sijaan Termoelectrican (johdanto-osan 20 kappale) ja Electrocentrale Devan (johdanto-osan 21 kappale) johtajat esittivät toimivaltaiselle ministerille kyseisten kahden yhtiön ja niiden toimittajina toimivien hiilikaivosten kalliin ja kilpailukyvyttömän toiminnan tukemisen perusteluksi sille, miksi Hidroelectrican olisi tehtävä tutkittavana olevat sopimukset.

| (85) | Mikäli julkinen yritys ottaa kaupallisia sopimuksia tehtäessä huomioon vaikeuksissa olevien yritysten tai toimialojen tukemisen sosiaalisista tai talouspoliittisista syistä johtuen – niiden oman taloudellisen edun vastaisia – ja tekee tällaisen sopimuksen ehdoilla, joita tyypillinen markkinataloussijoittaja ei hyväksyisi, kuten tässä tapauksessa Hidroelectrican maksamat ostohinnat, sopimus voi sisältää perusteetonta taloudellista etua toiselle sopijapuolelle ja siten täyttää yhden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytyksen. |
| --- | --- |

(85)

Mikäli julkinen yritys ottaa kaupallisia sopimuksia tehtäessä huomioon vaikeuksissa olevien yritysten tai toimialojen tukemisen sosiaalisista tai talouspoliittisista syistä johtuen – niiden oman taloudellisen edun vastaisia – ja tekee tällaisen sopimuksen ehdoilla, joita tyypillinen markkinataloussijoittaja ei hyväksyisi, kuten tässä tapauksessa Hidroelectrican maksamat ostohinnat, sopimus voi sisältää perusteetonta taloudellista etua toiselle sopijapuolelle ja siten täyttää yhden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytyksen.

| (86) | Tästä seuraa, että tekemällä tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpitämällä niitä Hidroelectrica ei käyttäytynyt markkinataloussijoittajan tavoin. Näin ollen kyseinen testi myös tukee laadullisesti ekonometrisen analyysin tuloksia, jotka viittaavat siihen, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla. |
| --- | --- |

(86)

Tästä seuraa, että tekemällä tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpitämällä niitä Hidroelectrica ei käyttäytynyt markkinataloussijoittajan tavoin. Näin ollen kyseinen testi myös tukee laadullisesti ekonometrisen analyysin tuloksia, jotka viittaavat siihen, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla.

| (87) | Romanian viranomaisten toimittamat tiedot eivät sisältäneet tietoja pitkäkestoisista sopimuksista, joiden määriä ja kestoja koskevat ehdot olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi, komissio vertaili vuosikohtaisesti Hidroelectrican maksamia sopimushintoja Romanian markkinoilla vuosina 2009–2011 tehtyjen pitkäkestoisten sopimusten korkeimpiin hintoihin (ks. johdanto-osan 42–45 kappale). |
| --- | --- |

(87)

Romanian viranomaisten toimittamat tiedot eivät sisältäneet tietoja pitkäkestoisista sopimuksista, joiden määriä ja kestoja koskevat ehdot olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi, komissio vertaili vuosikohtaisesti Hidroelectrican maksamia sopimushintoja Romanian markkinoilla vuosina 2009–2011 tehtyjen pitkäkestoisten sopimusten korkeimpiin hintoihin (ks. johdanto-osan 42–45 kappale).

| (88) | Tehty vertailu perustuu varovaisiin oletuksiin, joiden mukaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva olisivat voineet korvata Hidroelectrican kanssa tehdyt sopimukset ainoastaan tekemällä useita sopimuksia markkinoiden korkeimpia hintoja tarjoavien muiden ostajien kanssa. Oletus on tehty hyvin varovaisesti: sen sijaan, että markkinahinta olisi määritelty tutkittavana olevia sopimuksia vastaavien sopimusten hintojen keskiarvon, mediaanin tai modaalisen lukumäärän perusteella, markkinahinta on määritetty korkeimman hinnan perusteella, jota on sovellettu useammassa, ei täysin vertailukelpoisessa sopimuksessa. Ottaen huomioon sopimusten erilaisuuden sekä mahdolliset seikat tai poikkeamat, jotka osaltaan selittävät, miksi korkeimpien hintojen sopimusten hintataso valittiin vertailukohdaksi, on todettava, että asianomainen lähestymistapa on suosiollinen tuensaajien kannalta, sillä se mahdollisesti aliarvioi saadun edun määrän. Electrocentrale Devan ja Termoelectrican vuosina 2009–2011 Hidroelectricalle tosiasiallisesti toimittamien sähkömäärien (johdanto-osan 32 kappale) painotetut keskihinnat olivat seuraavat:








  (RON/MWh) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Electrocentrale Devan hinta |

(88)

Tehty vertailu perustuu varovaisiin oletuksiin, joiden mukaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva olisivat voineet korvata Hidroelectrican kanssa tehdyt sopimukset ainoastaan tekemällä useita sopimuksia markkinoiden korkeimpia hintoja tarjoavien muiden ostajien kanssa. Oletus on tehty hyvin varovaisesti: sen sijaan, että markkinahinta olisi määritelty tutkittavana olevia sopimuksia vastaavien sopimusten hintojen keskiarvon, mediaanin tai modaalisen lukumäärän perusteella, markkinahinta on määritetty korkeimman hinnan perusteella, jota on sovellettu useammassa, ei täysin vertailukelpoisessa sopimuksessa. Ottaen huomioon sopimusten erilaisuuden sekä mahdolliset seikat tai poikkeamat, jotka osaltaan selittävät, miksi korkeimpien hintojen sopimusten hintataso valittiin vertailukohdaksi, on todettava, että asianomainen lähestymistapa on suosiollinen tuensaajien kannalta, sillä se mahdollisesti aliarvioi saadun edun määrän. Electrocentrale Devan ja Termoelectrican vuosina 2009–2011 Hidroelectricalle tosiasiallisesti toimittamien sähkömäärien (johdanto-osan 32 kappale) painotetut keskihinnat olivat seuraavat:

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Electrocentrale Devan hinta

230,2

234,0

234,0

| B) | Painotettu keskimääräinen markkinahinta |
| --- | --- |

B)

Painotettu keskimääräinen markkinahinta

241,9

224,2

229,6

A:n ja B:n erotus

< 0

9,8

4,4

| (RON/MWh) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Termoelectrican hinta |

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Termoelectrican hinta

227,4

230,0

234,4

| B) | Painotettu keskimääräinen markkinahinta |
| --- | --- |

B)

Painotettu keskimääräinen markkinahinta

229,0

213,4

220,1

A:n ja B:n erotus

< 0

16,6

14,3

| (89) | Edellä kuvattujen varovaisten oletusten perusteella tehty vertailu osoittaa, että Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat keskihinnat ovat silti korkeammat kuin vuosina 2010 ja 2011 maksetut korkeimmat hinnat, mikä tukee ekonometrisen analyysin tuloksia. Termoelectrican Hidroelectricalta perimät maksut olivat 16,6 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 14,3 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat. Electrocentrale Devan Hidroelectricalta perimät maksut olivat puolestaan 9,8 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 4,4 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat. |
| --- | --- |

(89)

Edellä kuvattujen varovaisten oletusten perusteella tehty vertailu osoittaa, että Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat keskihinnat ovat silti korkeammat kuin vuosina 2010 ja 2011 maksetut korkeimmat hinnat, mikä tukee ekonometrisen analyysin tuloksia. Termoelectrican Hidroelectricalta perimät maksut olivat 16,6 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 14,3 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat. Electrocentrale Devan Hidroelectricalta perimät maksut olivat puolestaan 9,8 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 4,4 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat.

| (90) | Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että tutkittavana olevat sopimukset suosivat Termoelectricaa ja Electrocentrale Devaa antamalla niille sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla. |
| --- | --- |

(90)

Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että tutkittavana olevat sopimukset suosivat Termoelectricaa ja Electrocentrale Devaa antamalla niille sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla.

| (91) | Näin ollen komissio toteaa, ettei Hidroelectrica käyttäytynyt vastaavalla tavalla kuin markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavissa olosuhteissa ja että se antoi perusteetonta taloudellista etua Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle. |
| --- | --- |

(91)

Näin ollen komissio toteaa, ettei Hidroelectrica käyttäytynyt vastaavalla tavalla kuin markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavissa olosuhteissa ja että se antoi perusteetonta taloudellista etua Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle.

6.1.2   Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

| (92) | Jotta toimenpidettä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, sen on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyä ja seurausta valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(92)

Jotta toimenpidettä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, sen on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyä ja seurausta valtion toiminnasta.

| (93) | Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrica on suoraan Romanian valtion määräysvallassa oleva yhtiö. Tästä seuraa, että Hidroelectrican menettämät varat ovat Romanian valtion menettämiä varoja. Lisäksi Romanian valtio nimeää omat johtajansa Hidroelectrican hallitukseen. Kyseiset johtajat toimivat samanaikaisesti myös poliittisissa tehtävissä ministeriössä, joka hallinnoi valtion omistusta Hidroelectricasta. |
| --- | --- |

(93)

Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrica on suoraan Romanian valtion määräysvallassa oleva yhtiö. Tästä seuraa, että Hidroelectrican menettämät varat ovat Romanian valtion menettämiä varoja. Lisäksi Romanian valtio nimeää omat johtajansa Hidroelectrican hallitukseen. Kyseiset johtajat toimivat samanaikaisesti myös poliittisissa tehtävissä ministeriössä, joka hallinnoi valtion omistusta Hidroelectricasta.

| (94) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että valtiolla on mahdollisuus käyttää määräysvaltaa toimenpiteen myöntäneessä yhteisössä, ei oikeuta automaattisesti olettamaan, että kyseisen yhteisön toimet johtuvat valtiosta. Euroopan unionin tuomioistuin on tuomiossa Stardust Marine selventänyt käsitettä ”valtiosta johtuva toimenpide” sellaisten päätösten osalta, joihin liittyy julkisten yritysten varoja. Julkisten yritysten varat on katsottava valtion varoiksi ja niitä koskevat toimenpiteet on katsottava valtiosta johtuviksi, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä (39). |
| --- | --- |

(94)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että valtiolla on mahdollisuus käyttää määräysvaltaa toimenpiteen myöntäneessä yhteisössä, ei oikeuta automaattisesti olettamaan, että kyseisen yhteisön toimet johtuvat valtiosta. Euroopan unionin tuomioistuin on tuomiossa Stardust Marine selventänyt käsitettä ”valtiosta johtuva toimenpide” sellaisten päätösten osalta, joihin liittyy julkisten yritysten varoja. Julkisten yritysten varat on katsottava valtion varoiksi ja niitä koskevat toimenpiteet on katsottava valtiosta johtuviksi, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä (39).

| (95) | Tuomioistuin on määritellyt seikkoja, joiden perusteella voi olla mahdollista katsoa, että toimenpide johtuu valtiosta. Tällaisia seikkoja ovat julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, yrityksen oikeudellinen asema, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa on otettava huomioon myös tutkittavana olevien sopimusten laajuus, niiden sisältö tai niiden edellytykset. |
| --- | --- |

(95)

Tuomioistuin on määritellyt seikkoja, joiden perusteella voi olla mahdollista katsoa, että toimenpide johtuu valtiosta. Tällaisia seikkoja ovat julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, yrityksen oikeudellinen asema, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa on otettava huomioon myös tutkittavana olevien sopimusten laajuus, niiden sisältö tai niiden edellytykset.

| (96) | Siksi on tarpeellista tutkia, voidaanko katsoa, että Romanian viranomaiset ovat tavalla tai toisella osallistuneet tutkittavana olevien sopimusten tekemiseen ja ylläpitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen. |
| --- | --- |

(96)

Siksi on tarpeellista tutkia, voidaanko katsoa, että Romanian viranomaiset ovat tavalla tai toisella osallistuneet tutkittavana olevien sopimusten tekemiseen ja ylläpitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen.

| (97) | Tältä osin on todettava, että talous- ja kauppaministeri osallistui aktiivisesti tutkittavana olevia sopimuksia ja sopimushintojen myöhempiä muutoksia koskevaan päätöksentekoon. Talous- ja kauppaministeriö antoi hyväksynnän sopimusten allekirjoittamiselle Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sekä Hidroelectrican välillä, mikä tosiasiallisesti osoittaa, että Romanian valtiolla oli lopullinen päätöksentekovalta Hidroelectricaan nähden (johdanto-osan 19–22 kappale). Päätelmää vahvistaa se seikka, että Hidroelectrica pyysi suoraan Romanian talous- ja kauppaministeriöltä hyväksyntää hinnanmuutoksille (johdanto-osan 26–31 kappale). |
| --- | --- |

(97)

Tältä osin on todettava, että talous- ja kauppaministeri osallistui aktiivisesti tutkittavana olevia sopimuksia ja sopimushintojen myöhempiä muutoksia koskevaan päätöksentekoon. Talous- ja kauppaministeriö antoi hyväksynnän sopimusten allekirjoittamiselle Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sekä Hidroelectrican välillä, mikä tosiasiallisesti osoittaa, että Romanian valtiolla oli lopullinen päätöksentekovalta Hidroelectricaan nähden (johdanto-osan 19–22 kappale). Päätelmää vahvistaa se seikka, että Hidroelectrica pyysi suoraan Romanian talous- ja kauppaministeriöltä hyväksyntää hinnanmuutoksille (johdanto-osan 26–31 kappale).

| (98) | Suoria todisteita tukee lisäksi se, että Hidroelectrican liiketoiminta oli luonteeltaan tappiollista ja että yhtiön sitoutuminen ostamaan Paroșenin voimalaitoksen koko tuotannon ei perustunut liiketaloudellisiin syihin (johdanto-osan 84–85 kappale). Tutkittavana olevien sopimusten taustalla vaikuttavat olevan kyseisen kahden muun valtio-omisteisen sähköntuottajan heikko taloudellinen tilanne sekä hiilentuotantoon liittyvät sosiaaliset näkökohdat (johdanto-osan 20–21 kappale). Kyseiset kolme valtio-omisteista sähköntuottajaa sekä valtio-omisteiset hiiliyhtiöt olivat siten saman valtion, jolta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät tukea toimintansa rahoittamiseen, omistuksessa ja vastuulla. |
| --- | --- |

(98)

Suoria todisteita tukee lisäksi se, että Hidroelectrican liiketoiminta oli luonteeltaan tappiollista ja että yhtiön sitoutuminen ostamaan Paroșenin voimalaitoksen koko tuotannon ei perustunut liiketaloudellisiin syihin (johdanto-osan 84–85 kappale). Tutkittavana olevien sopimusten taustalla vaikuttavat olevan kyseisen kahden muun valtio-omisteisen sähköntuottajan heikko taloudellinen tilanne sekä hiilentuotantoon liittyvät sosiaaliset näkökohdat (johdanto-osan 20–21 kappale). Kyseiset kolme valtio-omisteista sähköntuottajaa sekä valtio-omisteiset hiiliyhtiöt olivat siten saman valtion, jolta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät tukea toimintansa rahoittamiseen, omistuksessa ja vastuulla.

| (99) | Tämä vahvistaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämän alustavan päätelmän, jonka mukaan tutkittavana olevat sopimukset ja niiden täytäntöönpano eivät perustuneet Hidroelectrican järkeviin ja riippumattomiin liiketaloudellisiin päätöksiin vaan ne johtuivat siitä, että Romanian valtio käytti määräysvaltaansa kyseiseen yhtiöön nähden. |
| --- | --- |

(99)

Tämä vahvistaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämän alustavan päätelmän, jonka mukaan tutkittavana olevat sopimukset ja niiden täytäntöönpano eivät perustuneet Hidroelectrican järkeviin ja riippumattomiin liiketaloudellisiin päätöksiin vaan ne johtuivat siitä, että Romanian valtio käytti määräysvaltaansa kyseiseen yhtiöön nähden.

| (100) | Näin ollen komissio toteaa, että on olemassa suoria todisteita, jotka osoittavat, että tutkittavana olevien sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano johtuivat Romanian valtiosta. Lisäksi, kun otetaan huomioon, että kyseisten sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano aiheuttivat tappioita Hidroelectricalle, joka on julkinen yritys, komissio toteaa, että kyseiset toimenpiteet myönnettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen komissio toteaa, että on olemassa suoria todisteita, jotka osoittavat, että tutkittavana olevien sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano johtuivat Romanian valtiosta. Lisäksi, kun otetaan huomioon, että kyseisten sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano aiheuttivat tappioita Hidroelectricalle, joka on julkinen yritys, komissio toteaa, että kyseiset toimenpiteet myönnettiin valtion varoista.

6.1.3   Tuen valikoivuus

| (101) | Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(101)

Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

| (102) | Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin kahden tietyn toimittajan, Termoelectrican ja Electrocentrale Devan, kanssa, jotka molemmat saivat sopimuksestaan perusteetonta taloudellista etua. Yksikään muu Hidroelectricalle sähköä toimittava yritys ei hyötynyt vastaavista ehdoista kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa säädettiin. Liiallisen korkeista sopimushinnoista johtuva taloudellinen etu on siten valikoivaa. |
| --- | --- |

(102)

Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin kahden tietyn toimittajan, Termoelectrican ja Electrocentrale Devan, kanssa, jotka molemmat saivat sopimuksestaan perusteetonta taloudellista etua. Yksikään muu Hidroelectricalle sähköä toimittava yritys ei hyötynyt vastaavista ehdoista kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa säädettiin. Liiallisen korkeista sopimushinnoista johtuva taloudellinen etu on siten valikoivaa.

6.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (103) | Jäsenvaltion myöntämä tuki vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan, jos se vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa verrattuna sen kanssa kilpaileviin yrityksiin. Kilpailun katsotaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla etenkin, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (40). |
| --- | --- |

(103)

Jäsenvaltion myöntämä tuki vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan, jos se vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa verrattuna sen kanssa kilpaileviin yrityksiin. Kilpailun katsotaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla etenkin, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (40).

| (104) | Termoelectrica ja Electrocentrale Deva toimivat kilpailluilla sähkönmyyntimarkkinoilla (johdanto-osan 35–38 kappale). Tällaisille yrityksille annettu taloudellinen tuki voi antaa niille edun verrattuna sellaisiin kilpailijoihin, joille ei tarjota vastaavia hintoja markkinaehtojen mukaisesti. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen tarkoituksena oli suosia hiilipohjaisen sähkön tuotantoa, mikä voi vääristää sähköntuottajien välistä kilpailua. Lisäksi Romanian markkinat liittyvät (ja liittyivät myös merkityksellisenä ajanjaksona) läheisesti muiden jäsenvaltioiden markkinoihin, ja Romania myös vie sähköä muihin jäsenvaltioihin (johdanto-osan 17 kappale). |
| --- | --- |

(104)

Termoelectrica ja Electrocentrale Deva toimivat kilpailluilla sähkönmyyntimarkkinoilla (johdanto-osan 35–38 kappale). Tällaisille yrityksille annettu taloudellinen tuki voi antaa niille edun verrattuna sellaisiin kilpailijoihin, joille ei tarjota vastaavia hintoja markkinaehtojen mukaisesti. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen tarkoituksena oli suosia hiilipohjaisen sähkön tuotantoa, mikä voi vääristää sähköntuottajien välistä kilpailua. Lisäksi Romanian markkinat liittyvät (ja liittyivät myös merkityksellisenä ajanjaksona) läheisesti muiden jäsenvaltioiden markkinoihin, ja Romania myös vie sähköä muihin jäsenvaltioihin (johdanto-osan 17 kappale).

| (105) | Edellä kuvatun perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(105)

Edellä kuvatun perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

6.1.5   Johtopäätös tuen olemassaolosta

| (106) | Edellä johdanto-osan 72–105 kappaleessa kuvattujen argumenttien perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi. Romania ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta. Tukea on siten pidettävä sääntöjenvastaisena. |
| --- | --- |

(106)

Edellä johdanto-osan 72–105 kappaleessa kuvattujen argumenttien perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi. Romania ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta. Tukea on siten pidettävä sääntöjenvastaisena.

6.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (107) | Romanian Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi toteuttama toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, minkä vuoksi sen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla. |
| --- | --- |

(107)

Romanian Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi toteuttama toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, minkä vuoksi sen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla.

| (108) | Tässä tapauksessa myönnetty tuki toi tuensaajille tuloja, joita ei ollut kohdennettu mihinkään tiettyyn sähkön tuotantoa tai jakelua parantavaan investointiin. Tällaisen toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla on arvioitava suppeasti tiukkoja ehtoja soveltaen. Asianomaisen kahden vuoden aikana myönnetty toistuva ja pitkäkestoinen toimintatuki ei vaikuta olleen välttämätön eikä edistäneen selvää unionin yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tuen oikeasuhteisuutta ei myöskään ole osoitettu. Lisäksi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion vastuulla on joka tapauksessa ilmoittaa, millä perusteella tuki soveltuu sisämarkkinoille, sekä osoittaa, että kyseiset perusteet pätevät tässä tapauksessa (41). |
| --- | --- |

(108)

Tässä tapauksessa myönnetty tuki toi tuensaajille tuloja, joita ei ollut kohdennettu mihinkään tiettyyn sähkön tuotantoa tai jakelua parantavaan investointiin. Tällaisen toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla on arvioitava suppeasti tiukkoja ehtoja soveltaen. Asianomaisen kahden vuoden aikana myönnetty toistuva ja pitkäkestoinen toimintatuki ei vaikuta olleen välttämätön eikä edistäneen selvää unionin yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tuen oikeasuhteisuutta ei myöskään ole osoitettu. Lisäksi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion vastuulla on joka tapauksessa ilmoittaa, millä perusteella tuki soveltuu sisämarkkinoille, sekä osoittaa, että kyseiset perusteet pätevät tässä tapauksessa (41).

| (109) | Romanian viranomaiset eivät ole esittäneet mahdollisia perusteita, joiden nojalla valtiontuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, eikä komissio ole havainnut mahdollisia sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteita. |
| --- | --- |

(109)

Romanian viranomaiset eivät ole esittäneet mahdollisia perusteita, joiden nojalla valtiontuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, eikä komissio ole havainnut mahdollisia sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteita.

| (110) | Edellä kuvatun perusteella komissio katsoo, että tutkittavana olevien sopimusten kautta myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(110)

Edellä kuvatun perusteella komissio katsoo, että tutkittavana olevien sopimusten kautta myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

6.3   Takaisinperintä

| (111) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on kumottava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (42). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (43). Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin sääntöjenvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten samalla markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (44). |
| --- | --- |

(111)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on kumottava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (42). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (43). Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin sääntöjenvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten samalla markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (44).

| (112) | Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (45) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [– –]”. |
| --- | --- |

(112)

Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (45) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [– –]”.

| (113) | Nyt käsiteltävänä olevaa valtiontukea ei SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena. Lisäksi koska tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne saadaan palautettua. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaajat alkoivat saada tukea eli kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, ja päättyy siihen, kun sähkötoimitukset päättyivät vuoden 2011 lopussa (46). Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(113)

Nyt käsiteltävänä olevaa valtiontukea ei SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena. Lisäksi koska tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne saadaan palautettua. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaajat alkoivat saada tukea eli kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, ja päättyy siihen, kun sähkötoimitukset päättyivät vuoden 2011 lopussa (46). Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan.

| (114) | Takaisinperittävä summa määritetään johdanto-osan 32 kappaleessa kuvattujen vuotuisten keskihintojen, joilla Hidroelectrica osti sähköä Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, sekä kunkin vuoden korkeimpien sähköstä maksettujen markkinahintojen välisten hintaerojen perusteella. Kyseiset hintaerot on määritetty johdanto-osan 89 kappaleessa. Asian yksinkertaistamiseksi hintaerot on määritetty 1 päivänä tammikuuta 2010 ja 1 päivänä tammikuuta 2011 sovellettujen hintojen perusteella koko asianomaisen vuoden osalta. Edellä kuvatun perusteella määritetty takaisinperittävä summa on Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Vaihtoehtoisesti Romanian viranomaiset voivat määrittää takaisinperittävät summat osavuositasolla (esim. kuukausitasolla tai kahden viikon välein) Hidroelectrican tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(114)

Takaisinperittävä summa määritetään johdanto-osan 32 kappaleessa kuvattujen vuotuisten keskihintojen, joilla Hidroelectrica osti sähköä Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, sekä kunkin vuoden korkeimpien sähköstä maksettujen markkinahintojen välisten hintaerojen perusteella. Kyseiset hintaerot on määritetty johdanto-osan 89 kappaleessa. Asian yksinkertaistamiseksi hintaerot on määritetty 1 päivänä tammikuuta 2010 ja 1 päivänä tammikuuta 2011 sovellettujen hintojen perusteella koko asianomaisen vuoden osalta. Edellä kuvatun perusteella määritetty takaisinperittävä summa on Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Vaihtoehtoisesti Romanian viranomaiset voivat määrittää takaisinperittävät summat osavuositasolla (esim. kuukausitasolla tai kahden viikon välein) Hidroelectrican tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella.

| (115) | Käytetystä laskentamenetelmästä riippumatta korko lisätään takaisinperittäviin summiin Hidroelectricalle ajanjaksolla 2009–2011 kuukausittain tosiasiallisesti toimitettujen sähkömäärien perusteella ja ottaen huomioon johdanto-osan 89 kappaleessa mainitut hintaerot markkinahintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(115)

Käytetystä laskentamenetelmästä riippumatta korko lisätään takaisinperittäviin summiin Hidroelectricalle ajanjaksolla 2009–2011 kuukausittain tosiasiallisesti toimitettujen sähkömäärien perusteella ja ottaen huomioon johdanto-osan 89 kappaleessa mainitut hintaerot markkinahintoihin verrattuna.

| (116) | Tapaukseen liittyvien seikkojen perusteella on lisäksi asianmukaista tutkia, olisiko takaisinperintävelvollisuus laajennettava koskemaan Termoelectrican ja Electrocentrale Devan lisäksi myös muita oikeudellisia yksiköitä sen varalta, että oikeusseuraannon tai taloudellisen jatkuvuuden takia Termoelectrican ja Electrocentrale Devan vastuiden katsotaan siirtyneen toiselle yritykselle tai että Termoelectrica ja Electrocentrale Deva eivät kykene suoriutumaan takaisinmaksuvelvollisuudestaan. Tältä osin unionin tuomioistuimet ovat määritelleet useita seikkoja, jotka komissio voi ottaa joko yhdessä tai erikseen huomioon määrittäessään, onko kahden eri yrityksen välillä taloudellinen jatkuvuus (47). |
| --- | --- |

(116)

Tapaukseen liittyvien seikkojen perusteella on lisäksi asianmukaista tutkia, olisiko takaisinperintävelvollisuus laajennettava koskemaan Termoelectrican ja Electrocentrale Devan lisäksi myös muita oikeudellisia yksiköitä sen varalta, että oikeusseuraannon tai taloudellisen jatkuvuuden takia Termoelectrican ja Electrocentrale Devan vastuiden katsotaan siirtyneen toiselle yritykselle tai että Termoelectrica ja Electrocentrale Deva eivät kykene suoriutumaan takaisinmaksuvelvollisuudestaan. Tältä osin unionin tuomioistuimet ovat määritelleet useita seikkoja, jotka komissio voi ottaa joko yhdessä tai erikseen huomioon määrittäessään, onko kahden eri yrityksen välillä taloudellinen jatkuvuus (47).

6.3.1   Taloudellinen jatkuvuus Termoelectrican ja CEH:n välillä

| (117) | Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa on todettu, Termoelectrica on asetettu selvitystilaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että yhtiö on selvitystilassa eikä pysty maksamaan tukea takaisin, ei muodosta perustetta vapauttaa yhtiö tuen takaisinmaksusta. Tällaisissa tapauksissa aiemman tilanteen palauttaminen ja kilpailun vääristymisen poistaminen voidaan lähtökohtaisesti toteuttaa siten, että kyseessä olevien tukien palauttamisesta johtuva saatava kirjataan velkojien saatavista laadittavaan luetteloon (48). Saatavan merkitseminen velkojien saatavista laadittuun luetteloon mahdollistaa takaisinperintävelvollisuuden noudattamisen vain, jos valtion viranomaiset eivät pysty perimään tukien määrää takaisin kokonaisuudessaan ja konkurssimenettely johtaa saajayrityksen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (49). Koska sääntöjenvastaisten tukien saajayritys on konkurssissa ja koska osaa kyseisen konkurssissa olevan yrityksen toiminnasta jatkamaan on perustettu yhtiö, mainitun toiminnan jatkaminen ilman, että kyseiset tuet on peritty kokonaan takaisin, on omiaan ylläpitämään mainitun yhtiön markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamasta kilpailuedusta johtuvaa kilpailun vääristymistä. Näin ollen mainitunlaista äskettäin perustettua yhtiötä voidaan pitää velvollisena palauttamaan kyseiset tuet, jos sillä edelleen on kyseinen kilpailuetu (50). Näin on muun muassa silloin, jos ennen tuensaajan likvidointia tuen maksamisesta hyötyneet omaisuuserät siirretään tytäryhtiölle, joka on perustettu tuensaajan liiketoiminnan jatkamiseksi (taloudellinen jatkuvuus). Lisäksi erityisesti silloin, kun tukea saanut yritys sulautuu toiseen yritykseen ja siirtää kaikki oikeutensa ja velvollisuutensa sulautumalle, myös tuen takaisinmaksuvelvollisuus siirtyy sulautumalle (oikeusseuraanto). |
| --- | --- |

(117)

Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa on todettu, Termoelectrica on asetettu selvitystilaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että yhtiö on selvitystilassa eikä pysty maksamaan tukea takaisin, ei muodosta perustetta vapauttaa yhtiö tuen takaisinmaksusta. Tällaisissa tapauksissa aiemman tilanteen palauttaminen ja kilpailun vääristymisen poistaminen voidaan lähtökohtaisesti toteuttaa siten, että kyseessä olevien tukien palauttamisesta johtuva saatava kirjataan velkojien saatavista laadittavaan luetteloon (48). Saatavan merkitseminen velkojien saatavista laadittuun luetteloon mahdollistaa takaisinperintävelvollisuuden noudattamisen vain, jos valtion viranomaiset eivät pysty perimään tukien määrää takaisin kokonaisuudessaan ja konkurssimenettely johtaa saajayrityksen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (49). Koska sääntöjenvastaisten tukien saajayritys on konkurssissa ja koska osaa kyseisen konkurssissa olevan yrityksen toiminnasta jatkamaan on perustettu yhtiö, mainitun toiminnan jatkaminen ilman, että kyseiset tuet on peritty kokonaan takaisin, on omiaan ylläpitämään mainitun yhtiön markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamasta kilpailuedusta johtuvaa kilpailun vääristymistä. Näin ollen mainitunlaista äskettäin perustettua yhtiötä voidaan pitää velvollisena palauttamaan kyseiset tuet, jos sillä edelleen on kyseinen kilpailuetu (50). Näin on muun muassa silloin, jos ennen tuensaajan likvidointia tuen maksamisesta hyötyneet omaisuuserät siirretään tytäryhtiölle, joka on perustettu tuensaajan liiketoiminnan jatkamiseksi (taloudellinen jatkuvuus). Lisäksi erityisesti silloin, kun tukea saanut yritys sulautuu toiseen yritykseen ja siirtää kaikki oikeutensa ja velvollisuutensa sulautumalle, myös tuen takaisinmaksuvelvollisuus siirtyy sulautumalle (oikeusseuraanto).

| (118) | Jos Termoelectrican liiketoimintaa hyödyttänyttä tukea saada täysimääräisesti perittyä takaisin, nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tutkittava, onko Termoelectrican ja muiden yritysten välillä taloudellinen jatkuvuus ja/tai oikeusseuraanto. |
| --- | --- |

(118)

Jos Termoelectrican liiketoimintaa hyödyttänyttä tukea saada täysimääräisesti perittyä takaisin, nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tutkittava, onko Termoelectrican ja muiden yritysten välillä taloudellinen jatkuvuus ja/tai oikeusseuraanto.

| (119) | Taloudellisen jatkuvuuden osalta voidaan todeta, että kuten johdanto-osan 48 ja 51 kappaleessa on todettu, Termoelectrica perusti syyskuussa 2011 tytäryhtiön Electrocentrale Paroșenin, jonka omistukseen se siirsi (saman valtio-omisteisen konsernin sisällä) tutkittavana olevan sopimuksen nojalla toimitetun sähkön tuotannosta tosiasiallisesti vastanneen voimalaitoksen (johdanto-osan 48–65 kappale) sekä kaikki kyseisestä sopimuksesta johtuvat Termoelectrican oikeudet ja velvollisuudet. Kyseinen yhtiö jatkoi sähkön myymistä Hidroelectricalle tutkittavana olevan sopimuksen nojalla lokakuuhun 2011 asti (jolloin yritys sulautui CEH-yhtiöön). Näin ollen Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen liiketoiminnoista, jotka hyötyivät emoyhtiö Termoelectricalle myönnetystä tuesta, ja jatkoi niiden toteuttamista. Siksi sitä olisi pidettävä Termoelectrican taloudellisen toiminnan jatkajana. |
| --- | --- |

(119)

Taloudellisen jatkuvuuden osalta voidaan todeta, että kuten johdanto-osan 48 ja 51 kappaleessa on todettu, Termoelectrica perusti syyskuussa 2011 tytäryhtiön Electrocentrale Paroșenin, jonka omistukseen se siirsi (saman valtio-omisteisen konsernin sisällä) tutkittavana olevan sopimuksen nojalla toimitetun sähkön tuotannosta tosiasiallisesti vastanneen voimalaitoksen (johdanto-osan 48–65 kappale) sekä kaikki kyseisestä sopimuksesta johtuvat Termoelectrican oikeudet ja velvollisuudet. Kyseinen yhtiö jatkoi sähkön myymistä Hidroelectricalle tutkittavana olevan sopimuksen nojalla lokakuuhun 2011 asti (jolloin yritys sulautui CEH-yhtiöön). Näin ollen Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen liiketoiminnoista, jotka hyötyivät emoyhtiö Termoelectricalle myönnetystä tuesta, ja jatkoi niiden toteuttamista. Siksi sitä olisi pidettävä Termoelectrican taloudellisen toiminnan jatkajana.

| (120) | Marraskuussa 2012 Electrocentrale Paroșeni sulautui Electrocentrale Devan kanssa vastaperustettuun CEH-yhtiöön. Kyseisen sulautumisen myötä CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista ja Electrocentrale Paroșeni lakkasi olemasta erillisenä oikeudellisena yksikkönä. Tästä seuraa, että Electrocentrale Paroșenin, joka otti vastatakseen tuesta hyötyvistä liiketoiminnoista, ja CEH:n, johon Electrocentrale Paroșeni sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on oikeusseuraanto. |
| --- | --- |

(120)

Marraskuussa 2012 Electrocentrale Paroșeni sulautui Electrocentrale Devan kanssa vastaperustettuun CEH-yhtiöön. Kyseisen sulautumisen myötä CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista ja Electrocentrale Paroșeni lakkasi olemasta erillisenä oikeudellisena yksikkönä. Tästä seuraa, että Electrocentrale Paroșenin, joka otti vastatakseen tuesta hyötyvistä liiketoiminnoista, ja CEH:n, johon Electrocentrale Paroșeni sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on oikeusseuraanto.

| (121) | Näin ollen Termoelectricalle myönnetyn tuen takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä. |
| --- | --- |

(121)

Näin ollen Termoelectricalle myönnetyn tuen takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

6.3.2   Taloudellinen jatkuvuus Electrocentrale Devan ja CEH:n välillä

| (122) | Kuten edellä johdanto-osan 51 kappaleessa on kuvattu, Electrocentrale Deva, joka hyötyi tuesta täysimääräisesti riippumattomana – vaikkakin Termoelectrican määräysvallan alaisena – oikeudellisena yksikkönä ei enää ole riippumaton yksikkö. Electrocentrale Devan, joka oli tuesta hyötynyt oikeudellinen yksikkö, ja CEH:n, johon Electrocentrale Deva sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on kuitenkin oikeusseuraanto. |
| --- | --- |

(122)

Kuten edellä johdanto-osan 51 kappaleessa on kuvattu, Electrocentrale Deva, joka hyötyi tuesta täysimääräisesti riippumattomana – vaikkakin Termoelectrican määräysvallan alaisena – oikeudellisena yksikkönä ei enää ole riippumaton yksikkö. Electrocentrale Devan, joka oli tuesta hyötynyt oikeudellinen yksikkö, ja CEH:n, johon Electrocentrale Deva sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on kuitenkin oikeusseuraanto.

| (123) | Lisäksi useat seikat osoittavat, että Electrocentrale Devan ja CEH:n välillä oli taloudellinen jatkuvuus. Tällaisia seikkoja ovat esimerkiksi seuraavat: i) Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumisen myötä vastaperustettu yhtiö CEH otti vastatakseen molemmista yhtiöistä elokuusta 2012 alkaen, mukaan lukien niiden operatiiviset omaisuuserät ja henkilöstö; ii) vastaperustetun CEH:n pääasiallinen toimiala vuonna 2012 oli sähköntuotanto, kuten oli myös Electrocentrale Devan; iii) molemmat yhtiöt ovat kokonaan valtion omistamia: kuten johdanto-osan 50 kappaleessa on esitetty, tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica, joka oli kokonaan valtion omistuksessa, omisti puolestaan 100 prosenttia Electrocentrale Devasta ja Electrocentrale Paroșenista; iv) myös vastaperustettu CEH on kokonaan valtion omistama. |
| --- | --- |

(123)

Lisäksi useat seikat osoittavat, että Electrocentrale Devan ja CEH:n välillä oli taloudellinen jatkuvuus. Tällaisia seikkoja ovat esimerkiksi seuraavat: i) Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumisen myötä vastaperustettu yhtiö CEH otti vastatakseen molemmista yhtiöistä elokuusta 2012 alkaen, mukaan lukien niiden operatiiviset omaisuuserät ja henkilöstö; ii) vastaperustetun CEH:n pääasiallinen toimiala vuonna 2012 oli sähköntuotanto, kuten oli myös Electrocentrale Devan; iii) molemmat yhtiöt ovat kokonaan valtion omistamia: kuten johdanto-osan 50 kappaleessa on esitetty, tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica, joka oli kokonaan valtion omistuksessa, omisti puolestaan 100 prosenttia Electrocentrale Devasta ja Electrocentrale Paroșenista; iv) myös vastaperustettu CEH on kokonaan valtion omistama.

| (124) | Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Termoelectrican sekä CEH:n välillä on osoitettu. Tältä osin on lisäksi todettava, ettei toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi riippumattoman arvioijan raportin perusteella ennen Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumista CEH-yhtiöön (johdanto-osan 50 kappale), riko jatkuvuutta kyseisten kolmen yhtiön välillä. Osakkeiden siirtoa koskeva toimenpide ei vaikuttanut tuensaajien identiteettiin eikä toimenpiteestä saatuun hyötyyn, joka siirtyi eteenpäin osakkaan identiteetistä riippumatta. Lisäksi on todettava, että tässä tapauksessa asianomainen osakas oli Romanian valtio sekä ennen vuotta 2011 että yhtiöiden CEH-yhtiöön sulautumisen jälkeen. Tästä seuraa, että Electrocentrale Devaa ja Termoelectricaa koskevat takaisinmaksuvelvollisuudet olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä. |
| --- | --- |

(124)

Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Termoelectrican sekä CEH:n välillä on osoitettu. Tältä osin on lisäksi todettava, ettei toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi riippumattoman arvioijan raportin perusteella ennen Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumista CEH-yhtiöön (johdanto-osan 50 kappale), riko jatkuvuutta kyseisten kolmen yhtiön välillä. Osakkeiden siirtoa koskeva toimenpide ei vaikuttanut tuensaajien identiteettiin eikä toimenpiteestä saatuun hyötyyn, joka siirtyi eteenpäin osakkaan identiteetistä riippumatta. Lisäksi on todettava, että tässä tapauksessa asianomainen osakas oli Romanian valtio sekä ennen vuotta 2011 että yhtiöiden CEH-yhtiöön sulautumisen jälkeen. Tästä seuraa, että Electrocentrale Devaa ja Termoelectricaa koskevat takaisinmaksuvelvollisuudet olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

6.3.3   Takaisinperintää koskevat päätelmät

| (125) | Takaisinperittävän summan olisi lähtökohtaisesti oltava Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Koska Electrocentrale Devan, Termoelectrican ja CEH:n välillä on todettu oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus, molempia tuensaajia koskeva takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä. |
| --- | --- |

(125)

Takaisinperittävän summan olisi lähtökohtaisesti oltava Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Koska Electrocentrale Devan, Termoelectrican ja CEH:n välillä on todettu oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus, molempia tuensaajia koskeva takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

7.   PÄÄTELMÄT

| (126) | Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Electrocentrale Devan välillä tehdyt sopimukset sisälsivät vuosien 2010 ja 2011 osalta etuuskohteluun perustuvia sähkötariffeja jälkimmäisten yhtiöiden hyväksi. Kyseiset tariffit ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania on täytäntöönpannut kyseisen tuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(126)

Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Electrocentrale Devan välillä tehdyt sopimukset sisälsivät vuosien 2010 ja 2011 osalta etuuskohteluun perustuvia sähkötariffeja jälkimmäisten yhtiöiden hyväksi. Kyseiset tariffit ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania on täytäntöönpannut kyseisen tuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka määrä on Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 Romanian leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 Romanian leuta, joka myönnettiin etuuskohteluun perustuvina sähkötariffeina kyseisten yhtiöiden hyväksi ja jonka Romania on myöntänyt SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

Romanian on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki takaisin kaikilta tuensaajilta. Tuen takaisinmaksuvelvollisuus on laajennettu koskemaan CE Hunedoara -yhtiötä.

Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (51) V luvun mukaisesti.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

Romanian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

Romanian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| — | määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin tuensaajalta; |
| --- | --- |

—

määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin tuensaajalta;

| — | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien todisteet siitä, että takaisinperintää koskeva määräys on kirjattu asianmukaisen saantijärjestyksen mukaisesti Termoelectrican likvidointiprosessin yhteydessä; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien todisteet siitä, että takaisinperintää koskeva määräys on kirjattu asianmukaisen saantijärjestyksen mukaisesti Termoelectrican likvidointiprosessin yhteydessä;

| — | mikäli Termoelectrica ei kykene täyttämään takaisinperintää koskevan määräyksen ehtoja, Termoelectrican purkamisesta annettu määräys sekä todisteet siitä, että Termoelectrica poistuu markkinoilta lopullisesti; |
| --- | --- |

—

mikäli Termoelectrica ei kykene täyttämään takaisinperintää koskevan määräyksen ehtoja, Termoelectrican purkamisesta annettu määräys sekä todisteet siitä, että Termoelectrica poistuu markkinoilta lopullisesti;

| — | asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

—

asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

Romanian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös C(2012) 2552 final, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2012, valtiontuesta SA.33475, s. 46.

1

(2)  EUVL C 395, 20.12.2012, s. 46.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1/1958, 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

3

(4)  Kaikki Hidroelectrican hallituksen jäsenet – pääjohtajaa ja Fondul Proprietatean edustajaa lukuun ottamatta (vuonna 2010) – ovat toimineet samanaikaisesti eri ministeriöiden viroissa, joihin heidät on nimitetty talous- ja kauppaministerin määräyksillä seuraavasti: i) vuosina 2005–2006 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat talous- ja kauppaministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja, pienten- ja keskisuurten yritysten ministerikabinetin päällikkö, valtionvarainministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja sekä hallituksen pääsihteeristöön kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja; ii) vuosien 2007–2008 osalta tilanne ei ole tiedossa; iii) vuonna 2009 Hidroelectrican hallituksen puheenjohtajana toimi talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö ja valtionvarainministeriön kansliapäällikkö, ja lisäksi kaksi muuta talous- ja kauppaministeriön johtajaa toimivat Hidroelectrican hallituksen jäseninä; iv) vuonna 2010 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat kolme talous- ja kauppaministeriön henkilökohtaista avustajaa, valtionvarainministeriön kansliapäällikkö ja talous- ja kauppaministeriön johtaja.

4

(5)  Bukarestin tuomioistuimen päätös nro 22456/3/2012, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2012.

5

(6)  Bukarestin tuomioistuimen päätös nro 6482, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2013.

6

(7)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2009, s. 15.

7

(8)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2011, s. 15.

8

(9)  Esimerkiksi Termoelectricalle hiiltä toimittaneet hiilikaivokset, kuten Paroșenin kaivos, sisältyivät Romanian suunnitelmaan myöntää tukea maan kilpailukyvyttömien hiilikaivosten sulkemiseksi. Komissio hyväksyi tuen asiassa SA.33033 National Hard Coal Company 22 päivänä helmikuuta 2012 antamallaan päätöksellä.

9

(10)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2010, s. 12.

10

vuosikertomus 2010

(11)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2011, s. 22.

11

vuosikertomus 2011

(12)  Toimitukset alkoivat vuonna 2009.

12

(13)  Termoelectrican kanssa tehty sopimus päätettiin 29 päivänä elokuuta 2012 ja Electrocentrale Devan sopimus 30 päivänä elokuuta 2012.

13

(14)  Elokuun 1 päivänä 2013 Societatea Națională a Huilei, joka muodostui, kun Compania Nationala a Huilein väitetysti kilpailukykyiset kaivokset irrotettiin spin-off-yritykseksi, liitettiin myös osaksi Complexul Energetic Hunedoaraa.

14

(15)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen 25 artikla.

15

(16)  CET Paroșenin voimalaitosyksikkö 4 – sopimuksen alainen määrä koko sopimuskauden aikana oli keskimäärin 940 gigawattituntia vuodessa.

16

(17)  Maaliskuun 22 päivänä 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 225 Romanian leuta megawattitunnilta; lisäyksessä 2 (päiväys tuntematon) vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 225 leuta megawattitunnilta ja määrättiin, että vuodesta 2010 alkaen hinnan määrittämisestä vastaa ANRE koko lopun sopimuskauden osalta; 7 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 3 vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 19 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 30 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 5 ajanjakson 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 31 päivänä joulukuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 6 hinnaksi asetettiin sama hinta kuin lisäyksessä 5 (230 leuta megawattitunnilta 31 päivään tammikuuta 2011 asti); 1 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 7 ajanjakson 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011 hinnaksi asetettiin 235 leuta megawattitunnilta; 22 päivänä syyskuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 8 alkuperäisen sopimuksen toimittaja Termoelectrica korvattiin yhtiöllä SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroșeni SA.

17

(18)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen 14 artikla.

18

(19)  Alkuperäinen sopimushinta oli 220,56 Romanian leuta megawattitunnilta. Elokuun 1 päivänä 2009 päivätyssä lisäyksessä vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 2 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 2 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 30 päivä kesäkuuta 2010 hinnaksi asetettiin 225,70 leuta megawattitunnilta; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 3 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 ajanjakson 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 5 ajanjakson 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta.

19

(20)  Termoelectrican osalta: 20 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 vuoden 2009 hinta asetettiin ANREn päätöksen perusteella; 1 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 2 asetettiin vuoden 2009 hinta ja määrättiin, että vuodesta 2010 alkaen Paroșenin voimalaitoksen osalta sopimushinnan määrittämisestä vastaa ANRE.

20

Electrocentrale Devan osalta: 7 päivänä tammikuuta 2009 päivätyn lisäyksen 2 hinnanmuutos tehtiin ANREn päätöksen perusteella.

(21)  Termoelectrican osalta: 1 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 3 viitataan talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikön hyväksymään kirjeeseen nro II/11096/31.7.2009 ja asetetaan hinta vuodelle 2009; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11672/11.2.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 5 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010; 1 päivänä tammikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 6 viitataan edellä mainittuun talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 7 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro 6547/21.1.2011 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011.

21

Electrocentrale Devan osalta: 1 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 viitataan talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikön hyväksymään kirjeeseen nro II/11096/31.7.2009 ja asetetaan hinta vuodelle 2009; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 3 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11672/11.2.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä huhtikuuta–31 päivä joulukuuta 2010; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 5 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro 6547/21.1.2011 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011.

(22)  Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 ja 20 päivänä helmikuuta 2015 toimittamien tietojen mukaan tutkittavana olevien sopimusten mukaiset sähköntoimitukset lakkasivat vuoden 2011 lopussa. Vuonna 2012 ei siten enää toimitettu sähköä.

22

(23)  OPCOMin hallinnoima vasta heinäkuusta 2011.

23

(24)  Komission päätös, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan mukaisesta menettelystä ja sakkojen määräämisestä perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1) 7 artiklan mukaisesti asiassa AT.39 984 – Romanian sähköpörssi/OPCOM.

24

(25)  Tietokokonaisuus kattoi seuraavat tiedot: myyjän ja ostajan tunnistetiedot, sopimustyyppi, sopimuksen alkamispäivä, sopimuksen päättymispäivä, sähkön määrä, toimituksen kuvaus ja painotettu keskihinta kunakin vuonna ajanjaksolla 2009–2011.

25

(26)  Komission päätös C(2012) 2516 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3), komission päätös C(2012) 2517 final asiassa SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21), komission päätös C(2012) 2542 final asiassa SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5) ja komission päätös C(2012) 2556 final asiassa SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

26

(27)  Romanian 3 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

27

(28)  Romanian 20 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

28

(29)  Julkaistu 4 päivänä lokakuuta 2011 Romanian virallisessa lehdessä nro 700.

29

(30)  Yhtiö hyväksyttiin asetettavaksi selvitystilaan yleiskokouksen 12 päivänä maaliskuuta 2012 tekemällä päätöksellä.

30

(31)  Katso alaviite 27.

31

(32)  Saatavilla ainoastaan romaniankielisenä osoitteessa http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, s. 213

32

(33)  Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

33

(34)  Ks. Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen liite 1.

34

(35)  Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen osalta.

35

(36)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen osalta.

36

(37)  Ks. esimerkiksi asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), tuomio 31.3.1991, Kok., 18 ja 19 kohta; asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., 51 kohta; yhdistetyt asiat T-129/95, T-2/96 ja T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke v. komissio, tuomio 31.1.1999, Kok., 104 kohta; yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, Burgenlandin osavaltio ja Itävalta v. komissio, tuomio 28.2.2012, Kok., 48 kohta.

37

(38)  Hidroelectrican selvittäjän raportti, http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf (saatavana ainoastaan romaniankielisenä), s. 212.

38

(39)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

39

(40)  Alzetta, 141–147 kohta; Altmark Trans.

40

(41)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993, Kok., 20 kohta.

41

(42)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., 13 kohta.

42

(43)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., 75 kohta.

43

(44)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., 64 ja 65 kohta.

44

(45)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä; EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

45

(46)  Sähkötoimitukset päättyivät ennen kuin Hidroelectrican selvittäjä päätti tutkittavana olevat sopimukset elokuun 2012 lopussa.

46

(47)  Asia T-123/09, Ryanair v. komissio, tuomio 28.3.2012, Kok., 155–156 kohta; yhdistetyt asiat T-415/05, T-416/05 ja T-423/05, Helleenien tasavalta, Olimpiakes Aerogrammes AE ja Olimpiaki Aeroporia AE v. komissio, tuomio 13.9.2010, Kok.,135 kohta; ja asia C-287/12 P, Ryanair v. komissio, tuomio 13.6.2013, Kok., 101–107 kohta.

47

(48)  Asia C-277/00, SMI, tuomio 29.4.2004, Kok., 85 kohta; asia C-52/84, komissio v. Belgia, tuomio 15.1.1986, Kok., 14 kohta; asia C-142/87, Tubemeuse, tuomio 21.3.1990, Kok., 60–62 kohta.

48

(49)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja (Magefesa), tuomio 11.12.2012, Kok., 104 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

49

(50)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja (Magefesa), 106 kohta.

50

(51)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1, sekä siihen tehdyt muutokset).

51

---

LIITE

TALOUDELLISTA ETUA KOSKEVA ARVIOINTI – EKONOMETRINEN ANALYYSI

Ekonometrisen analyysin lähtökohdat ja kuvaus

Komission toteuttamassa ekonometrisessä analyysissa pyritään muodostamaan tutkinnan kohteena oleville sopimuksille vertailuhinnat. Ne voidaan määrittää tekemällä regressioanalyysi niistä aineistoon sisältyvistä sopimuksista, jotka eivät ole tutkinnan kohteena, ja hyödyntämällä kyseisten sopimusten tietoja. Ensimmäiseksi regressioanalyysin avulla voidaan muodostaa vertailuhinta aineistoon sisältyvien sopimusten ominaispiirteiden perusteella (”aineiston sisäiset ennusteet”). Regressioanalyysin tuloksia käytetään sitten tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan arvioimiseksi ottaen huomioon sopimuksen ominaispiirteet (”aineiston ulkopuoliset ennusteet”). Regressioanalyysissa aineistoon sisältyvien sopimusten hintojen vaihtelua selitetään ostetun määrän ja vuositason valemuuttujien perusteella (1).

Ekonometrisen analyysin lähtökohtana on periaate, jonka mukaan hinnat määräytyvät useiden tekijöiden (esim. lukumäärien) perusteella. Olisi harhaanjohtavaa verrata eri sopimusten hintoja ottamatta huomioon näitä tekijöitä. Sen vuoksi syystä tässä kvantitatiivisessa tarkastelussa katsotaan, että sopimusten vertailukelpoisuus lisääntyy otettaessa tietyt ulkoiset tekijät huomioon. Jos normalisointia ei tehtäisi, vain täysin yhdenmukaisia sopimuksia voitaisiin verrata mielekkäästi.

Tämän empiirisen tarkastelun tavoitteena ei ole arvioida hintojen ja ulkoisten tekijöiden välistä syy-yhteyttä. Esimerkiksi tiettyjen tekijöiden ja hintojen välisen syy-yhteyden arviointi edellyttäisi, että tarkastellaan endogeenisuuden riskiä, eli riskiä siitä, että selittävä muuttuja (esim. määrät) on alttiina selitettävän muuttujan (esim. hinta) vaikutukselle huomioimatta jätettyjen muuttujien tai samanaikaisuuden aiheuttamien vaikutusten vuoksi. Kvantitatiivisen tarkastelun tavoitteena on normalisoida eri sopimusten hinnat, jotta ne olisivat keskenään vertailukelpoisempia. Tämä on tarpeen, koska sopimukset ja tarjonnan ominaispiirteet eivät ole täysin yhdenmukaisia.

Regressioanalyysi havainnollistaa käsiteltävänä olevien kahdenvälisten sopimusten keskeisimpiä piirteitä:

| — | kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (2); |
| --- | --- |

—

kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (2);

| — | kun mukaan otetaan vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden muutoksia vuodesta toiseen. |
| --- | --- |

—

kun mukaan otetaan vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden muutoksia vuodesta toiseen.

Empiirisen analyysin ensimmäisen vaiheen osalta aineistoon sisältyviä sopimuksia koskevan regressioanalyysin tulokset esitetään jäljempänä taulukossa 1.

Empiirisen analyysiin toisen vaiheen osalta voidaan todeta, että komissio on määrittänyt kullekin vuodelle vertailuarvon ja arvioinut sitten sopimuksia suhteessa siihen, jotta voidaan päätellä, olivatko Hidroelectrican hinnat matalampia vai korkeampia kuin mallinnettu vertailuhinta. Seuraavassa kuvataan yksityiskohtaisesti vertailuarvon määrittämiseen käytettäviä menetelmiä:

| | Ensinnäkin kunkin tutkinnan kohteena olevan sopimuksen osalta lasketaan, miten paljon vuosittainen todellinen hinta mahdollisesti poikkeaa vastaavasta vertailuhinnasta, joka on laskettu käyttämällä regressioanalyysia ja sopimuksen ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

Ensinnäkin kunkin tutkinnan kohteena olevan sopimuksen osalta lasketaan, miten paljon vuosittainen todellinen hinta mahdollisesti poikkeaa vastaavasta vertailuhinnasta, joka on laskettu käyttämällä regressioanalyysia ja sopimuksen ominaispiirteitä.

| | Toiseksi määritetään kallein sopimus (3). Tämä tarkoittaa sitä aineistoon sisältyvää sopimusta, jonka mukainen hinta ylittää eniten vastaavan vertailuhinnan (absoluuttisina lukuina). On perusteltua valita kallein sopimus, jonka hintojen vaihteluväli ylittää vertailuhinnan keskiarvon, mutta on kuitenkin varovainen. Ekonometrinen malli ei ensinnäkään selitä jokaista aineistoon sisältyvää toteutunutta hintaa, ja vertailuhinnan arvossa otetaan ylä- tai alapuolelle jäävä luottamusväli ja virhemarginaali huomioon. Toiseksi todellisillakin markkinoilla hintapoikkeamat ovat mahdollisia. Markkinaehtoisten sopimusten joukosta määritetty kallein sopimus (ks. johdanto-osan 42–45 kappale) antaa kvantitatiivista tietoa tällaisten poikkeamien mahdollisesta suuruudesta ja markkinalähtöisen vaihteluvälin lasketun vertailuhinnan ympärille. |
| --- | --- |

Toiseksi määritetään kallein sopimus (3). Tämä tarkoittaa sitä aineistoon sisältyvää sopimusta, jonka mukainen hinta ylittää eniten vastaavan vertailuhinnan (absoluuttisina lukuina). On perusteltua valita kallein sopimus, jonka hintojen vaihteluväli ylittää vertailuhinnan keskiarvon, mutta on kuitenkin varovainen. Ekonometrinen malli ei ensinnäkään selitä jokaista aineistoon sisältyvää toteutunutta hintaa, ja vertailuhinnan arvossa otetaan ylä- tai alapuolelle jäävä luottamusväli ja virhemarginaali huomioon. Toiseksi todellisillakin markkinoilla hintapoikkeamat ovat mahdollisia. Markkinaehtoisten sopimusten joukosta määritetty kallein sopimus (ks. johdanto-osan 42–45 kappale) antaa kvantitatiivista tietoa tällaisten poikkeamien mahdollisesta suuruudesta ja markkinalähtöisen vaihteluvälin lasketun vertailuhinnan ympärille.

| | Kolmanneksi on todettava, että hintaeroa kalleimpaan sopimukseen käytetään erottamaan vertailuhinnan ylittävät toteutuneet hinnat vertailuhinnan alittavista sopimushinnoista.






  — | Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja jos näiden hintojen ero on suurempi kuin kalleimman sopimushinnan ja vertailuhinnan ero (4), sopimuksen katsotaan olevan markkinaehtojen vastainen. |
| --- | --- | --- |

Kolmanneksi on todettava, että hintaeroa kalleimpaan sopimukseen käytetään erottamaan vertailuhinnan ylittävät toteutuneet hinnat vertailuhinnan alittavista sopimushinnoista.

—

Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja jos näiden hintojen ero on suurempi kuin kalleimman sopimushinnan ja vertailuhinnan ero (4), sopimuksen katsotaan olevan markkinaehtojen vastainen.

| — | Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

—

Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi.

Seuraavassa taulukossa esitetään aineiston regressioanalyysin yksityiskohtaiset tulokset. Regressio selittää 36 prosenttia aineistossa esiintyvästä vaihtelusta. Seuraavassa taulukossa esitettyjä arvioita kertoimista käytetään analyysin seuraavassa vaiheessa tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan (aineiston ulkopuoliset ennusteet) määrittämisessä käyttäen oletusta, jonka mukaan myös ne ovat vähittäistason sopimuksia aineiston sopimusten tapaan.

Ekonometrisen analyysin tulokset

Taulukko 1

Regressioanalyysi

| Source | SS | df | MS | | Number of obs | = | 137 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F(5,131) | = | 14,73 |
| Prob > F | = | 0,0000 |
| R-squared | = | 0,3598 |
| Adj R-squared | = | 0,3354 |
| Root MSE | = | 23,937 |

Source

SS

df

MS

Number of obs

=

137

F(5,131)

=

14,73

Prob > F

=

0,0000

R-squared

=

0,3598

Adj R-squared

=

0,3354

Root MSE

=

23,937

Model

4218,7868

5

8436,95736

Residual

75057,7748

131

572,960113

Total

117242,562

136

862,077659

| Average price RON ~ h | Coef. | Std. Err. | t | P > |t| | [95 % Conf. Interval] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Annual quantity GWh | – ,0114518 | ,0078662 | – 1,46 | 0,148 | – ,027013 | ,0041094 |
| year | | | | | | |
| 2008 | 26,39286 | 6,212094 | 4,25 | 0,000 | 14,10385 | 38,68186 |
| 2009 | 44,00499 | 6,668892 | 6,60 | 0,000 | 30,81234 | 57,19765 |
| 2010 | 32,16928 | 6,525077 | 4,93 | 0,000 | 19,26112 | 45,07744 |
| 2011 | 49,21547 | 6,458884 | 7,62 | 0,000 | 36,43826 | 61,99268 |
| _cons | 153,9978 | 5,159037 | 29,85 | 0,000 | 143,792 | 164,2036 |

Average price RON ~ h

Coef.

Std. Err.

t

P > |t|

[95 % Conf. Interval]

Annual quantity GWh

– ,0114518

,0078662

– 1,46

0,148

– ,027013

,0041094

year

2008

26,39286

6,212094

4,25

0,000

14,10385

38,68186

2009

44,00499

6,668892

6,60

0,000

30,81234

57,19765

2010

32,16928

6,525077

4,93

0,000

19,26112

45,07744

2011

49,21547

6,458884

7,62

0,000

36,43826

61,99268

_cons

153,9978

5,159037

29,85

0,000

143,792

164,2036

Seuraavissa taulukoissa esitetään taulukossa 1 yksityiskohtaisesti esitettyä regressioanalyysia hyödyntävän empiirisen analyysin tulokset. Kallein sopimus valitaan kunakin vuonna jokaisen sopimuksen arvioidun hintatason ja toteutuneen hintatason välisen hintaeron perusteella (RON/MWh). Jäljempänä olevissa taulukoissa 2 ja 3 esitetään Hidroelectrican sopimuksen vuosittaisten (eli vuosien 2009–2011) ostohintojen erot verrattuna simuloituun vertailuhintaan kummankin tutkinnan kohteena olevan yrityksen osalta.

Vuonna 2009 toteutuneen hinnan ja vertailuhinnan välinen suurin hintaero on noin 69,73 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroeletrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ei kummassakaan tapauksessa ylitä arvioitua hintaa siten, että hintaero olisi suurempi kuin 69,73 RON/MWh (ks. taulukko 2).

Vuonna 2010 kalleimman hinnan ja vertailuhinnan eroksi arvioidaan 45,36 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroelectrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ylittää kummassakin tapauksessa arvioidun hinnan siten, että hintaero on suurempi kuin 45,36 RON/MWh. Termoelectrican sopimuksen hintaero on 53,05 RON/MWh ja Electrocentrale Devan sopimuksen hintaero 51,37 RON/MWh (ks. taulukko 2).

Vuonna 2011 kalleimman hinnan ja vertailuhinnan eroksi arvioidaan 30,12 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroeletrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ylittää kummassakin tapauksessa arvioidun hinnan siten, että hintaero on suurempi kuin 30,12 RON/MWh. Termoelectrican sopimuksen hintaero on 38,62 RON/MWh ja Electrocentrale Devan sopimuksen hintaero 32,64 RON/MWh (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Sopimuksia koskeva analyysi tarkasteltavalla kaudella 2009–2011

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Toteutunut hinta (OP) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Ennustettu hinta (PP) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Erotus (OP-PP) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| Kallein hinta (MUD) | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erotus OP – PP + MUD | < MUD | 7,69 | 8,50 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Toteutunut hinta (OP) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Ennustettu hinta (PP) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Erotus (OP-PP) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| Kallein hinta (MUD) | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erotus OP – PP + MUD | < MUD | 6,01 | 2,34 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Toteutunut hinta (OP)

227,40

230,00

234,40

Ennustettu hinta (PP)

187,69

176,95

195,78

Erotus (OP-PP)

39,71

53,05

38,62

Kallein hinta (MUD)

69,73

45,36

30,12

Erotus OP – PP + MUD

< MUD

7,69

8,50

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Toteutunut hinta (OP)

230,20

234,00

234,00

Ennustettu hinta (PP)

192,28

182,63

201,54

Erotus (OP-PP)

37,92

51,37

32,46

Kallein hinta (MUD)

69,73

45,36

30,12

Erotus OP – PP + MUD

< MUD

6,01

2,34

Edellä esitetyistä tuloksista ilmenee, että Hidroelectrican sekä Termoelectricalle että Electrocentrale Devalle vuosina 2010 ja 2011 maksamat hinnat ylittävät aineistoon sisältyneiden sopimusten perusteella määritetyn kohtuullisen vertailuarvon. Vertailu on kuitenkin tehty vähittäistason sopimusten (kaikki aineistoon sisältyvät sopimukset) ja Hidroelectrican sekä Electrocentrale Devan ja Termoelectrican tukkutason sopimusten välillä. Toisin sanoen simuloidut vertailuhinnat sisältävät energiatuotteiden vähittäiskaupan kustannuksia, joista kyseisten kahden sopimuksen tapauksessa ei aiheudu. Näin ollen simuloidut vertailuhinnat ovat korkeammat kuin vastaavat tukkuhinnat. Jotta tämä ero voidaan ottaa huomioon, kalleimman hinnan absoluuttisesta arvosta on vähennettävä 5 prosentin vähittäismarginaali (5). Tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. Ne vahvistavat edelleen markkinoiden vertailuarvon ylittävät hinnat vuosina 2010 ja 2011 kummankin toimittajan osalta:

Taulukko 3

Sopimuksia koskeva analyysi, jossa 5 prosentin vähittäismarginaalin vähennys on otettu huomioon tarkasteltavalla kaudella 2009–2011

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Toteutunut hinta (OP) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Ennustettu hinta (PP) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Erotus (OP-PP) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| Kallein hinta (MUD) | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %) | < MUD | 18,81 | 19,80 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Toteutunut hinta (OP) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Ennustettu hinta (PP) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Erotus (OP-PP) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| Kallein hinta (MUD) | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %) | < MUD | 17,41 | 13,92 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Toteutunut hinta (OP)

227,40

230,00

234,40

Ennustettu hinta (PP)

187,69

176,95

195,78

Erotus (OP-PP)

39,71

53,05

38,62

Kallein hinta (MUD)

69,73

45,36

30,12

Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %)

< MUD

18,81

19,80

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Toteutunut hinta (OP)

230,20

234,00

234,00

Ennustettu hinta (PP)

192,28

182,63

201,54

Erotus (OP-PP)

37,92

51,37

32,46

Kallein hinta (MUD)

69,73

45,36

30,12

Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %)

< MUD

17,41

13,92

Yhteenvetona voidaan todeta, että ekonometrinen analyysi osoittaa Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sopimushintojen ylittävän markkinahinnat. Kun kuitenkin otetaan huomioon monet epävarmuustekijät, joita tämä malli ei mittaa, ekonometrisen analyysin päätelmiä on täydennettävä muilla taloudellisilla tiedoilla siitä, onko Hidroelectrica toiminut markkinaehtojen mukaisesti, ja/tai muilla sopimusta koskevilla tiedoilla.

---

(1)  Aineistossa määriteltyjä muuttujia, jotka liittyvät sopimuksen kestoon ja ostajan käyttöprofiiliin, ei ole otettu huomioon, koska ne eivät ole tilastollisesti merkittäviä.

(2)  Tietojen alustavassa käsittelyssä ei otettu huomioon kolmen vuoden tietoja Alhon konserninsisäisestä myynnistä vuosina 2009–2011. Ne kuvastavat todennäköisesti erilaisia markkinaolosuhteita kuin toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, joihin tässä keskitytään.

(3)  ”Most upward diverging contract” eli MUD. Regressioanalyysi on tehty 137 yksittäistä sopimustietoa vuosina 2009–2011 koskevien havaintojen perusteella.

(4)  Alkuperäinen MUD-arvo vuonna 2011 vastaa OMV Petromin konserninsisäistä myyntiä. Koska tällainen konserninsisäinen myynti, kuten Alhon tapauksessakin (ks. alaviite 2), kuvaavat todennäköisesti eri markkinaolosuhteita kuin toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, johon tässä tapauksessa keskitytään, käytetään sen sijaan seuraavaa MUD-arvoa.

(5)  Lähtökohtana on kauppiaiden voittomarginaalin mediaaniarvo Romaniassa, KPMG Report for Energy Holdings, toukokuu 2014, lisäys 3, s. 53.

---

Oikaisuja

| 20.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/68

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2015/1145, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 191, 17. heinäkuuta 2015
  )

Sivulla 2, 2 ja 3 artiklassa:

on:

”2 artikla

1.   Jos tietyt käytännöt oikeuttavat unionin soveltamaan sopimuksen 23 artiklassa määrättyjä toimenpiteitä, komissio päättää, perehdyttyään tapausta koskeviin asiakirjoihin, omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä, ovatko kyseiset käytännöt sopimuksen mukaiset. Komissio hyväksyy tarvittaessa suojatoimenpiteet tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Jos tietyt käytännöt aiheuttavat suojatoimenpiteiden soveltamisen yhteisössä sopimuksen 23 artiklan perusteella, komissio päättää, perehdyttyään tapausta koskeviin asiakirjoihin, ovatko käytännöt sopimuksen periaatteiden mukaiset. Tarvittaessa se antaa aiheelliset suositukset.

3 artikla

Jos tietyt käytännöt oikeuttavat unionin soveltamaan sopimuksen 25 artiklassa määrättyjä toimenpiteitä, sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 597/2009 (1) ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1225/2009 (2) säädettyjä menettelyitä.”

pitää olla:

”2 artikla

1.   Jos kyse on käytännöstä, jonka osalta voi olla perusteltua, että unioni toteuttaa sopimuksen 23 artiklassa määrättyjä toimenpiteitä, komissio päättää, tutkittuaan tapausta omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä, onko tällainen käytäntö sopimuksen mukainen. Komissio hyväksyy tarvittaessa suojatoimenpiteitä tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Jos on kyse käytännöstä, jonka johdosta unionissa voidaan toteuttaa suojatoimenpiteitä sopimuksen 23 artiklan perusteella, komissio päättää, tutkittuaan tapausta, onko käytäntö sopimukseen kirjattujen periaatteiden mukainen. Tarvittaessa se antaa aiheellisia suosituksia.

3 artikla

Jos on kyse käytännöstä, jonka osalta voi olla perusteltua, että unioni toteuttaa sopimuksen 25 artiklassa määrättyjä toimenpiteitä, sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 597/2009 (1) ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1225/2009 (2) vahvistettuja menettelyjä.”

---