# Euroopa Liidu L 298/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide14. november 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 298

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide14. november 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2030, 13. november 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2031, 13. november 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2032, 13. november 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1089 seoses Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks kehtestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2033, 13. november 2015, millega uuendatakse toimeaine 2,4-D heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2034, 13. november 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2035, 26. oktoober 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökorra vastuvõtmise, komitee poolt kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekirja kehtestamise ja assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisu poolt vahekohtunike nimekirja kehtestamisega | 14 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2036, 26. oktoober 2015, millega nimetatakse ametisse neli Regioonide Komitee Itaalia asendusliiget | 22 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2037, 10. november 2015, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2038, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Korea Vabariigi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2039, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2040, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Kanada teatavate provintside õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2041, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Mehhiko õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2042, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Šveitsi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2030, 13. november 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2031, 13. november 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2032, 13. november 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1089 seoses Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks kehtestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2033, 13. november 2015, millega uuendatakse toimeaine 2,4-D heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2034, 13. november 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2035, 26. oktoober 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökorra vastuvõtmise, komitee poolt kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekirja kehtestamise ja assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisu poolt vahekohtunike nimekirja kehtestamisega

14

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2036, 26. oktoober 2015, millega nimetatakse ametisse neli Regioonide Komitee Itaalia asendusliiget

22

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2037, 10. november 2015, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas

23

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2038, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Korea Vabariigi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

25

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2039, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2040, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Kanada teatavate provintside õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

32

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2041, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Mehhiko õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

38

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2042, 13. november 2015, keskseid vastaspooli käsitleva Šveitsi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2030,

13. november 2015,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 850/2004 on liidu õigusesse üle võetud kohustused, mis on sätestatud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis, millega liitumine on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, (2) ja piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni (edaspidi „CLTRAP”) juurde kuuluvas püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitlevas 1998. aasta Aarhusi protokollis (edaspidi „protokoll”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/259/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 850/2004 on liidu õigusesse üle võetud kohustused, mis on sätestatud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis, millega liitumine on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, (2) ja piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni (edaspidi „CLTRAP”) juurde kuuluvas püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitlevas 1998. aasta Aarhusi protokollis (edaspidi „protokoll”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/259/EÜ (3).

| (2) | Otsuses 2009/2, (4) mille CLTRAPi täitevorgan võttis vastu 14.–18. detsembril 2009 toimunud 27. istungil, määrati lühiahelalised klooritud parafiinid (edaspidi „SCCPd”) püsivateks orgaanilisteks saasteaineteks. Sellistena lisati nad kõrvaldamist käsitlevasse protokolli, lubades kaht järgmist erandit: kasutamine leegiaeglustajana kummis, mida kasutatakse kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides. Otsusega 2009/2 kohustatakse protokolli osalisi kaotama need kaks kasutusviisi, kui sobivad alternatiivid on leitud. Otsus 2009/2 võeti liidu õigusesse üle komisjoni määrusega (EL) nr 519/2012, (5) milles loetleti määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisas olevad SCCPd. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2009/2, (4) mille CLTRAPi täitevorgan võttis vastu 14.–18. detsembril 2009 toimunud 27. istungil, määrati lühiahelalised klooritud parafiinid (edaspidi „SCCPd”) püsivateks orgaanilisteks saasteaineteks. Sellistena lisati nad kõrvaldamist käsitlevasse protokolli, lubades kaht järgmist erandit: kasutamine leegiaeglustajana kummis, mida kasutatakse kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides. Otsusega 2009/2 kohustatakse protokolli osalisi kaotama need kaks kasutusviisi, kui sobivad alternatiivid on leitud. Otsus 2009/2 võeti liidu õigusesse üle komisjoni määrusega (EL) nr 519/2012, (5) milles loetleti määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisas olevad SCCPd.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitlevas kirjes on sätestatud erand kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides kasutatavate SCCPde tootmise, turuleviimise ja kasutamise kohta. Otsuse 2009/2 täitmiseks peab komisjon kõnealuse kirje kohaselt vaatama erandid läbi niipea, kui uus teave kasutamise ja ohutumate alternatiivainete või -tehnoloogiate üksikasjade kohta muutub kättesaadavaks, eesmärgiga kaotada järk-järgult SCCPde järelejäänud kasutusviisid. Selline läbivaatamine nähakse ühelt poolt ette otsusega 2009/2 ja teiselt poolt on see kooskõlas määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 14 lõikega 3. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitlevas kirjes on sätestatud erand kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides kasutatavate SCCPde tootmise, turuleviimise ja kasutamise kohta. Otsuse 2009/2 täitmiseks peab komisjon kõnealuse kirje kohaselt vaatama erandid läbi niipea, kui uus teave kasutamise ja ohutumate alternatiivainete või -tehnoloogiate üksikasjade kohta muutub kättesaadavaks, eesmärgiga kaotada järk-järgult SCCPde järelejäänud kasutusviisid. Selline läbivaatamine nähakse ühelt poolt ette otsusega 2009/2 ja teiselt poolt on see kooskõlas määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 14 lõikega 3.

| (4) | Kooskõlas otsusega 2009/2 ja määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitleva kirjega tuleks erandite läbivaatamisel keskenduda kahe järelejäänud kasutusviisi sobivatele alternatiividele. Kui sellised alternatiivid on leitud, tuleks erandid kirjest välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas otsusega 2009/2 ja määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitleva kirjega tuleks erandite läbivaatamisel keskenduda kahe järelejäänud kasutusviisi sobivatele alternatiividele. Kui sellised alternatiivid on leitud, tuleks erandid kirjest välja jätta.

| (5) | 2010. aastal esitasid Madalmaad SCCPsid käsitleva toimiku, milles hinnati lühiahelaliste klooritud parafiinide kasutamise võimalikku piiramist (edaspidi „toimik”) (6). Toimikus määratakse kindlaks mitu alternatiivi, mida võiks SCCPde asemel kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides kasutada. Toimikus võetakse arvesse selle koostamise ajal Madalmaades toimunud avaliku konsultatsiooni tulemusi. |
| --- | --- |

(5)

2010. aastal esitasid Madalmaad SCCPsid käsitleva toimiku, milles hinnati lühiahelaliste klooritud parafiinide kasutamise võimalikku piiramist (edaspidi „toimik”) (6). Toimikus määratakse kindlaks mitu alternatiivi, mida võiks SCCPde asemel kaevandustööstuse konveierilintides või tammide tihendusmaterjalides kasutada. Toimikus võetakse arvesse selle koostamise ajal Madalmaades toimunud avaliku konsultatsiooni tulemusi.

| (6) | Mitme kindlaksmääratud alternatiivi hulgas kõige tuntumad on keskmise ja pika ahelaga klooritud parafiinid (MCCPd ja LCCPd), kusjuures MCCPd tunduvad suurema osa kasutajate puhul olevat eelistatud alternatiiv. Nii MCCPdel kui ka LCCPdel on omadused, mis sarnanevad SCCPde omadega. Muud olemasolevad alternatiivid oleksid sellised ained nagu fosfaatorgaanilised leegiaeglustajad ja fosfaatplastifikaatorid, anorgaanilised leegiaeglustajad jmt. |
| --- | --- |

(6)

Mitme kindlaksmääratud alternatiivi hulgas kõige tuntumad on keskmise ja pika ahelaga klooritud parafiinid (MCCPd ja LCCPd), kusjuures MCCPd tunduvad suurema osa kasutajate puhul olevat eelistatud alternatiiv. Nii MCCPdel kui ka LCCPdel on omadused, mis sarnanevad SCCPde omadega. Muud olemasolevad alternatiivid oleksid sellised ained nagu fosfaatorgaanilised leegiaeglustajad ja fosfaatplastifikaatorid, anorgaanilised leegiaeglustajad jmt.

| (7) | Kõnealuse avaliku konsultatsiooni käigus väljendasid mõned Euroopa äriühingud arvamust, et alternatiividele üleminek ei pruugi ilmtingimata toimuda tõrgeteta ja et toodete koostise muutmine võib võtta kaua aega. Näited kinnitavad siiski, et on Euroopa äriühinguid, kus alternatiivide kasutamist on alustatud ilma eriliste probleemideta. Pidades eelkõige silmas kaht kasutusviisi, mille suhtes nähakse määrusega (EÜ) nr 850/2004 ette erandid, on üks Euroopa peamine konveierilintide tootja märkinud, et üleminek MCCPdele toimus tõrgeteta ja põhjustas ainult väikseid kulusid. Konsultatsiooni ettevalmistamise ajal tegelesid kaks teist äriühingut alternatiivide väljatöötamisega. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse avaliku konsultatsiooni käigus väljendasid mõned Euroopa äriühingud arvamust, et alternatiividele üleminek ei pruugi ilmtingimata toimuda tõrgeteta ja et toodete koostise muutmine võib võtta kaua aega. Näited kinnitavad siiski, et on Euroopa äriühinguid, kus alternatiivide kasutamist on alustatud ilma eriliste probleemideta. Pidades eelkõige silmas kaht kasutusviisi, mille suhtes nähakse määrusega (EÜ) nr 850/2004 ette erandid, on üks Euroopa peamine konveierilintide tootja märkinud, et üleminek MCCPdele toimus tõrgeteta ja põhjustas ainult väikseid kulusid. Konsultatsiooni ettevalmistamise ajal tegelesid kaks teist äriühingut alternatiivide väljatöötamisega.

| (8) | 2013. aastal konsulteeris komisjon kaevandustööstuse asjaomaste sidusrühmadega. Konsultatsioonist nähtus, et tööstusharus ei kasutata kaevandamisel enam SCCPsid sisaldavaid konveierilinte. |
| --- | --- |

(8)

2013. aastal konsulteeris komisjon kaevandustööstuse asjaomaste sidusrühmadega. Konsultatsioonist nähtus, et tööstusharus ei kasutata kaevandamisel enam SCCPsid sisaldavaid konveierilinte.

| (9) | Tundub, et liidus ei toodeta, lasta turule ega kasutata ka SCCPsid sisaldavaid tammide tihendusmaterjale. Tõepoolest osutasid asjaomased sidusrühmad juba 2008. aastal Euroopa Kemikaaliametile, (7) et Euroopas ilmselt ei kasutata enam tihendusmaterjalides (sh tammide tihendusmaterjalides) SCCPsid või on hakatud nende kasutamist järk-järgult lõpetama. |
| --- | --- |

(9)

Tundub, et liidus ei toodeta, lasta turule ega kasutata ka SCCPsid sisaldavaid tammide tihendusmaterjale. Tõepoolest osutasid asjaomased sidusrühmad juba 2008. aastal Euroopa Kemikaaliametile, (7) et Euroopas ilmselt ei kasutata enam tihendusmaterjalides (sh tammide tihendusmaterjalides) SCCPsid või on hakatud nende kasutamist järk-järgult lõpetama.

| (10) | 2012. aasta juunis teatas ainuke teadaolev juriidiline isik, kelle tegevusena oli registreeritud SCCPde tootmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (8) kohaselt, et ta on lõpetanud aine tootmise ega kavatse seda uuesti alustada. |
| --- | --- |

(10)

2012. aasta juunis teatas ainuke teadaolev juriidiline isik, kelle tegevusena oli registreeritud SCCPde tootmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (8) kohaselt, et ta on lõpetanud aine tootmise ega kavatse seda uuesti alustada.

| (11) | SCCPde kasutamisele kaevandustööstuse konveierilintides ja tammide tihendusmaterjalides on sobivaid alternatiive. Järelikult on komisjon otsuse 2009/2 ja määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitleva kirje läbivaatamisklausli kohaselt kohustatud need kaks kasutusviisi kaotama. Kuigi tööstusharu tundub olevat need kaks kasutusviisi vabatahtlikult järk-järgult kaotanud, tuleks kirjes olevad erandid välja jätta, et toimida rahvusvahelise kokkuleppe vaimus ja lõpetada püsivate orgaaniliste saasteainete kasutamine. |
| --- | --- |

(11)

SCCPde kasutamisele kaevandustööstuse konveierilintides ja tammide tihendusmaterjalides on sobivaid alternatiive. Järelikult on komisjon otsuse 2009/2 ja määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa SCCPsid käsitleva kirje läbivaatamisklausli kohaselt kohustatud need kaks kasutusviisi kaotama. Kuigi tööstusharu tundub olevat need kaks kasutusviisi vabatahtlikult järk-järgult kaotanud, tuleks kirjes olevad erandid välja jätta, et toimida rahvusvahelise kokkuleppe vaimus ja lõpetada püsivate orgaaniliste saasteainete kasutamine.

| (12) | Samuti tuleb seoses SCCPdega selgitada, et määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 3 lõikes 1 osutatud keeld ei kehti kaevandustööstuse konveierilintidele ja tammide tihendusmaterjalidele, mis on enne käesoleva määruse jõustumist või jõustumise kuupäeval juba kasutusel. |
| --- | --- |

(12)

Samuti tuleb seoses SCCPdega selgitada, et määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 3 lõikes 1 osutatud keeld ei kehti kaevandustööstuse konveierilintidele ja tammide tihendusmaterjalidele, mis on enne käesoleva määruse jõustumist või jõustumise kuupäeval juba kasutusel.

| (13) | Lisaks on vaja selgitada, et turule lasta ja kasutada on lubatud tooteid, milles SCCP kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi, sest see on SCCP kogus, mis võib esineda lisandina tootes, mille valmistamiseks on kasutatud MCCPd. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks on vaja selgitada, et turule lasta ja kasutada on lubatud tooteid, milles SCCP kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi, sest see on SCCP kogus, mis võib esineda lisandina tootes, mille valmistamiseks on kasutatud MCCPd.

| (14) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (9) alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (9) alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

1

(2)  Nõukogu otsus 2006/507/EÜ, 14. oktoober 2004, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

2

(3)  Nõukogu otsus 2004/259/EÜ, 19. veebruar 2004, millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse nimel piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 35).

3

(4)  C.N.556.2010.TREATIES-4.

4

(5)  Komisjoni määrus (EL) nr 519/2012, 19. juuni 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa (ELT L 159, 20.6.2012, lk 1).

5

(6)  „Evaluation of Possible Restrictions on Short Chain Chlorinated Paraffins (SCCPs)”, koostanud riiklik tervishoiu- ja keskkonnainstituut (RIVM), Madalmaad, RPA, juuli 2010.

6

(7)  http://echa.europa.eu/documents/10162/13640/tech_rep_alkanes_chloro_en.pdf

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  Nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ, 27. juuni 1967, ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa B osas asendatakse kloro-C10–13-alkaane (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) käsitlev kirje järgmisega:

| „kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1. | Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või valmistisi, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

85535-84-8

287-476-5

1.

Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või valmistisi, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi.

| 2. | Kasutada lubatakse:






  a) | SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid juba kasutuses 4. detsembril 2015 või enne seda kuupäeva; ning |
| --- | --- | --- |

2.

Kasutada lubatakse:

a)

SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid juba kasutuses 4. detsembril 2015 või enne seda kuupäeva; ning

| b) | SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid juba kasutuses 10. juulil 2012 või enne seda kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid juba kasutuses 10. juulil 2012 või enne seda kuupäeva.

| 3. | Punktis 2 osutatud toodetele kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku.” |
| --- | --- |

3.

Punktis 2 osutatud toodetele kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku.”

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2031,

13. november 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkte a, c ja d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva, täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud neitsioliiviõli impordiga. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 on kehtestatud oliiviõli igakuised kogused, mille kohta võib välja anda impordilitsentsid kõnealuse artikli lõikega 1 ette nähtud kvoodi kogumahu piires. Pidades silmas vajadust võtta meetmeid, et leevendada Tuneesia majanduslikku olukorda, on liidu ja Tuneesia vahel oliiviõliga kauplemise hõlbustamiseks asjakohane vähendada halduskoormust määrusega (EÜ) nr 1918/2006 avatud tariifikvootide haldamisel. Seepärast on vaja tühistada kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud kuumäärad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva, täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud neitsioliiviõli impordiga. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 on kehtestatud oliiviõli igakuised kogused, mille kohta võib välja anda impordilitsentsid kõnealuse artikli lõikega 1 ette nähtud kvoodi kogumahu piires. Pidades silmas vajadust võtta meetmeid, et leevendada Tuneesia majanduslikku olukorda, on liidu ja Tuneesia vahel oliiviõliga kauplemise hõlbustamiseks asjakohane vähendada halduskoormust määrusega (EÜ) nr 1918/2006 avatud tariifikvootide haldamisel. Seepärast on vaja tühistada kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud kuumäärad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikega 4 kehtestatud tagatise summat tuleks suurendada, et tagada importimise kohustuse täitmine impordilitsentsi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikega 4 kehtestatud tagatise summat tuleks suurendada, et tagada importimise kohustuse täitmine impordilitsentsi kehtivusaja jooksul.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1918/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1918/2006 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1918/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kvoot avatakse iga aasta 1. jaanuaril.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kvoot avatakse iga aasta 1. jaanuaril.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võivad taotlejad esitada iga nädala esmaspäeval või teisipäeval ühe impordilitsentsitaotluse.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võivad taotlejad esitada iga nädala esmaspäeval või teisipäeval ühe impordilitsentsitaotluse.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Impordilitsents kehtib alates selle välja andmise tegelikust päevast vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (3) artikli 22 lõikele 2 kuni imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päevani.
  Tagatise suurus on 20 eurot 100 netokilogrammi kohta.

  (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2008, 23. aprill 2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 114, 26.4.2008, lk 3).”." |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Impordilitsents kehtib alates selle välja andmise tegelikust päevast vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (3) artikli 22 lõikele 2 kuni imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päevani.

Tagatise suurus on 20 eurot 100 netokilogrammi kohta.

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2008, 23. aprill 2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 114, 26.4.2008, lk 3).”."

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 algavate kvoodiperioodide suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1918/2006, 20. detsember 2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

2

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2032,

13. november 2015,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1089 seoses Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks kehtestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavate eelarve ülemmääradega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1, artikli 42 lõiget 2 ja artikli 51 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1089 (2) on asjakohaste otsemaksete jaoks kehtestatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2015. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1089 (2) on asjakohaste otsemaksete jaoks kehtestatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2015. aastal.

| (2) | Ühendkuningriigis on õigusaktid, millega rakendatakse ELi otsetoetuste eeskirju Walesis, tühistatud liikmesriigi kohtu korraldusega. Sellest tulenevalt võttis Ühendkuningriik vastu uued otsused otsetoetuste rakendamise kohta Walesis ning teavitas neist komisjoni. Kuna Ühendkuningriik peab tagama, et kõnealustes uutes otsustes järgitakse kohaldatavat õigusraamistikku ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, on asjakohane võtta neid uusi otsuseid arvesse. Täpsemalt, kuna kõnealused uued otsused mõjutavad Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks riiklike ülemmäärade arvutamist seoses põhitoetuskava ja noorte põllumajandustootjate toetusega, on asjakohane kõnealuseid ülemmäärasid vastavalt muuta. Eespool nimetatud otsuste põhjal on asjakohane kehtestada Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks ka ümberjaotava toetuse ülemmäär. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigis on õigusaktid, millega rakendatakse ELi otsetoetuste eeskirju Walesis, tühistatud liikmesriigi kohtu korraldusega. Sellest tulenevalt võttis Ühendkuningriik vastu uued otsused otsetoetuste rakendamise kohta Walesis ning teavitas neist komisjoni. Kuna Ühendkuningriik peab tagama, et kõnealustes uutes otsustes järgitakse kohaldatavat õigusraamistikku ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, on asjakohane võtta neid uusi otsuseid arvesse. Täpsemalt, kuna kõnealused uued otsused mõjutavad Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks riiklike ülemmäärade arvutamist seoses põhitoetuskava ja noorte põllumajandustootjate toetusega, on asjakohane kõnealuseid ülemmäärasid vastavalt muuta. Eespool nimetatud otsuste põhjal on asjakohane kehtestada Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks ka ümberjaotava toetuse ülemmäär.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1089 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1089 vastavalt muuta.

| (4) | Seoses 2015. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2015. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2015 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Seoses 2015. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2015. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2015 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/1089 muutmine

Rakendusmääruse (EL) 2015/1089 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1089, 6. juuli 2015, millega kehtestatakse 2015. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad ning nähakse ette Horvaatia demineerimise erireservi osakaal (ELT L 176, 6.7.2015, lk 29).

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/1089 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I punktis asendatakse Ühendkuningriiki käsitlev kirje järgmisega:






  „Ühendkuningriik | 2 100 795” |
| --- | --- | --- |

1)

I punktis asendatakse Ühendkuningriiki käsitlev kirje järgmisega:

„Ühendkuningriik

2 100 795”

| 2) | III punkti lisatakse kirje Ühendkuningriigi kohta:






  „Ühendkuningriik | 16 134” |
| --- | --- | --- |

2)

III punkti lisatakse kirje Ühendkuningriigi kohta:

„Ühendkuningriik

16 134”

| 3) | IV punktis asendatakse Ühendkuningriiki käsitlev kirje järgmisega:






  „Ühendkuningriik | 51 798” |
| --- | --- | --- |

3)

IV punktis asendatakse Ühendkuningriiki käsitlev kirje järgmisega:

„Ühendkuningriik

51 798”

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2033,

13. november 2015,

millega uuendatakse toimeaine 2,4-D heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine 2,4-D heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 31. detsembril 2015. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine 2,4-D heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 31. detsembril 2015.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus pikendada 2,4-D kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus pikendada 2,4-D kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 4. märtsil 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 4. märtsil 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 7. augustil 2014 ja 11. märtsil 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (5) selle kohta, kas 2,4-D võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise nõuetele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande 2,4-D kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 28. mail 2015. |
| --- | --- |

(6)

7. augustil 2014 ja 11. märtsil 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (5) selle kohta, kas 2,4-D võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise nõuetele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande 2,4-D kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 28. mail 2015.

| (7) | Vähemalt ühe nimetatud toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise nõuded täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe nimetatud toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise nõuded täidetuks.

| (8) | Seepärast on asjakohane pikendada 2,4-D-d käsitlevat heakskiitu. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane pikendada 2,4-D-d käsitlevat heakskiitu.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (10) | 2,4-D heakskiidu uuendamise riskihindamine põhineb iseloomulike kasutuste piiratud hulgal, mis siiski ei piira kasutusalasid, mida 2,4-D-d sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(10)

2,4-D heakskiidu uuendamise riskihindamine põhineb iseloomulike kasutuste piiratud hulgal, mis siiski ei piira kasutusalasid, mida 2,4-D-d sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt koostoimes sama määruse artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt koostoimes sama määruse artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates päevast, mis järgneb toimeaine 2,4-D heakskiidu aegumiskuupäevale, millele on viidatud 1. põhjenduses. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates päevast, mis järgneb toimeaine 2,4-D heakskiidu aegumiskuupäevale, millele on viidatud 1. põhjenduses.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine 2,4-D heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 1141/2010, 7. detsember 2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

3

(4)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

4

(5)  EFSA Journal (2014); 12(9): 3812. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu

5

---

I LISA

| Tavanimetus,
  tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D
  CASi nr: 94-75-7
  CIPACi nr: 1 | 2,4-diklorofenoksüäädikhape | ≥ 960 g/kg
  Lisandid: | vabad fenoolid (väljendatud 2,4-DCP-na): mitte üle 3 g/kg; |

Tavanimetus,

tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

2,4-D

CASi nr: 94-75-7

CIPACi nr: 1

2,4-diklorofenoksüäädikhape

≥ 960 g/kg

Lisandid:

vabad fenoolid (väljendatud 2,4-DCP-na): mitte üle 3 g/kg;

| | dioksiinide ja furaanide summa (WHO-TCDD TEQ) (2): mitte üle 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

dioksiinide ja furaanide summa (WHO-TCDD TEQ) (2): mitte üle 0,01 mg/kg.

1. jaanuar 2016

31. detsember 2030

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 2,4-D kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele, maismaaorganismidele ja tarbijatele avalduvale riskile, kui kasutatakse koguses üle 750 g/ha.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile:

| 1) | kinnitava teabe olemasoleva laiendatud ühe generatsiooni uuringu täielike tulemuste kujul; |
| --- | --- |

1)

kinnitava teabe olemasoleva laiendatud ühe generatsiooni uuringu täielike tulemuste kujul;

| 2) | kinnitava teabe kahepaiksete metamorfoosi katse (OECD (2009) katse nr 231) kujul, millega kontrollitakse kõnealuse aine võimalikku mõju sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

2)

kinnitava teabe kahepaiksete metamorfoosi katse (OECD (2009) katse nr 231) kujul, millega kontrollitakse kõnealuse aine võimalikku mõju sisesekretsioonisüsteemile.

Punktis 1 sätestatud teave tuleb esitada 4. juuniks 2016 ning punktis 2 sätestatud teave tuleb esitada 4. detsembriks 2017.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

(2)  Dioksiinid (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) summa, väljendatud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina (TEQ), kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF)).

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 27 2,4-D kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 27 2,4-D kohta;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  „94 | 2,4-D
  CASi nr: 94-75-7
  CIPACi nr: 1 | 2,4-diklorofenoksüäädikhape | ≥ 960 g/kg
  Lisandid: | vabad fenoolid (väljendatud 2,4-DCP-na): mitte üle 3 g/kg; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

„94

2,4-D

CASi nr: 94-75-7

CIPACi nr: 1

2,4-diklorofenoksüäädikhape

≥ 960 g/kg

Lisandid:

vabad fenoolid (väljendatud 2,4-DCP-na): mitte üle 3 g/kg;

| | dioksiinide ja furaanide summa (WHO-TCDD TEQ) (1): mitte üle 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

dioksiinide ja furaanide summa (WHO-TCDD TEQ) (1): mitte üle 0,01 mg/kg.

1. jaanuar 2016

31. detsember 2030

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 2,4-D kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele, maismaaorganismidele ja tarbijatele avalduvale riskile, kui kasutatakse koguses üle 750 g/ha.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Teavitaja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile:

| 1) | kinnitava teabe olemasoleva laiendatud ühe generatsiooni uuringu täielike tulemuste kujul; |
| --- | --- |

1)

kinnitava teabe olemasoleva laiendatud ühe generatsiooni uuringu täielike tulemuste kujul;

| 2) | kinnitava teabe kahepaiksete metamorfoosi katse (OECD (2009) katse nr 231) kujul, millega kontrollitakse kõnealuse aine võimalikku mõju sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

2)

kinnitava teabe kahepaiksete metamorfoosi katse (OECD (2009) katse nr 231) kujul, millega kontrollitakse kõnealuse aine võimalikku mõju sisesekretsioonisüsteemile.

Punktis 1 sätestatud teave tuleb esitada 4. juuniks 2016 ning punktis 2 sätestatud teave tuleb esitada 4. detsembriks 2017.

---

(1)  Dioksiinid (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) summa, väljendatud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina (TEQ), kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF)).”

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2034,

13. november 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 82,7 |
| MK | 43,3 |
| ZZ | 58,9 |
| 0707 00 05 | AL | 78,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 113,0 |
| 0709 93 10 | MA | 81,2 |
| TR | 168,9 |
| ZZ | 125,1 |
| 0805 20 10 | CL | 185,6 |
| MA | 91,0 |
| PE | 166,7 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 131,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 69,1 |
| ZA | 95,1 |
| ZZ | 82,1 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0806 10 10 | BR | 289,3 |
| EG | 231,3 |
| PE | 253,2 |
| TR | 173,2 |
| ZZ | 236,8 |
| 0808 10 80 | AR | 151,8 |
| CA | 163,3 |
| CL | 84,7 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 136,8 |
| US | 150,6 |
| ZA | 214,0 |
| ZZ | 133,0 |
| 0808 30 90 | BA | 86,2 |
| CN | 64,9 |
| TR | 131,0 |
| ZZ | 94,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

50,7

MA

82,7

MK

43,3

ZZ

58,9

0707 00 05

AL

78,9

TR

147,0

ZZ

113,0

0709 93 10

MA

81,2

TR

168,9

ZZ

125,1

0805 20 10

CL

185,6

MA

91,0

PE

166,7

TR

83,5

ZZ

131,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

69,1

ZA

95,1

ZZ

82,1

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0806 10 10

BR

289,3

EG

231,3

PE

253,2

TR

173,2

ZZ

236,8

0808 10 80

AR

151,8

CA

163,3

CL

84,7

MK

29,8

NZ

136,8

US

150,6

ZA

214,0

ZZ

133,0

0808 30 90

BA

86,2

CN

64,9

TR

131,0

ZZ

94,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/14

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2035,

26. oktoober 2015,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökorra vastuvõtmise, komitee poolt kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekirja kehtestamise ja assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisu poolt vahekohtunike nimekirja kehtestamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (1) („leping”) artiklis 431 on sätestatud lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (1) („leping”) artiklis 431 on sätestatud lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine.

| (2) | Lepingu ajutiselt kohaldatavad osad on täpsustatud nõukogu otsuse 2014/494/EL (2) artiklis 3, milles on muu hulgas loetletud sätted lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee („kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee”) moodustamise ja toimimise kohta ning sätted kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ja vaidluste lahendamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu ajutiselt kohaldatavad osad on täpsustatud nõukogu otsuse 2014/494/EL (2) artiklis 3, milles on muu hulgas loetletud sätted lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee („kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee”) moodustamise ja toimimise kohta ning sätted kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ja vaidluste lahendamise kohta.

| (3) | Lepingu artikli 240 lõike 3 kohaselt võtab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 240 lõike 3 kohaselt võtab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee vastu oma töökorra.

| (4) | Lepingu artikli 243 lõike 3 kohaselt kehtestab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee oma esimesel koosolekul nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertkomisjoni tegevuses. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 243 lõike 3 kohaselt kehtestab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee oma esimesel koosolekul nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertkomisjoni tegevuses.

| (5) | Lepingu artikli 268 lõike 1 kohaselt kehtestab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee hiljemalt kuus kuud pärast lepingu ajutise kohaldamise algust nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikli 268 lõike 1 kohaselt kehtestab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee hiljemalt kuus kuud pärast lepingu ajutise kohaldamise algust nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid.

| (6) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukohad, mis käsitlevad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökorda ja nimetatud allkomitee poolt kehtestatavat nimekirja kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna ekspertidest, ning kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee poolt kehtestatavat vahekohtunike nimekirja, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukohad, mis käsitlevad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökorda ja nimetatud allkomitee poolt kehtestatavat nimekirja kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna ekspertidest, ning kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee poolt kehtestatavat vahekohtunike nimekirja,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Lepingu artikliga 240 moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees liidu nimel võetav seisukoht, mis käsitleb allkomitee töökorda ja kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertidenimekirja vastuvõtmist, põhineb kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsuste eelnõudel, mis on lisatud käesolevale otsusele.

2.   Liidu esindajad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees võivad otsuse eelnõusse teha väiksemaid tehnilisi parandusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

Artikkel 2

1.   Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees liidu nimel võetav seisukoht, mis käsitleb vahekohtunike nimekirja koostamist, põhineb kõnealuse komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

2.   Liidu esindajad kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võivad teha otsuse eelnõusse tehnilisi parandusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 26. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsus 2014/494/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).

2

---

EELNÕU:

ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2015,

...,

millega võetakse vastu allkomitee töökord

ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 240,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 240 kohaselt kontrollib kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 13. peatüki (Kaubandus ja jätkusuutlik areng) rakendamist. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 240 kohaselt kontrollib kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 13. peatüki (Kaubandus ja jätkusuutlik areng) rakendamist.

| (3) | Lepingu artikli 240 lõike 3 kohaselt võtab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee vastu oma töökorra, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 240 lõike 3 kohaselt võtab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee vastu oma töökorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökord lisas esitataud kujul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee nimel

esimees

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

ELi-Gruusia kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee töökord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu („leping”) artikli 240 alusel moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee abistab lepingu artikli 408 lõike 4 alusel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed („kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee”) tema ülesannete täitmisel.

2.   Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee täidab ülesandeid, mis on sätestatud lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 13. peatükis („Kaubandus ja jätkusuutlik areng”).

3.   Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee koosneb Euroopa Komisjoni ja Gruusia esindajatest, kes vastutavad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna küsimuste eest.

4.   Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee esimehe ülesandeid täidab kooskõlas artikliga 2 Euroopa Komisjoni või Gruusia esindaja, kes vastutab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna küsimuste eest.

5.   Terminit „lepinguosalised” kasutatakse käesolevas töökorras lepingu artikli 428 tähenduses.

Artikkel 2

Erisätted

1.   Kohaldatakse ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee töökorra artikleid 2–14, välja arvatud juhul, kui käesolevas tööorras on sätestatud teisiti.

2.   Viiteid assotsieerimisnõukogule käsitatakse viidetena kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele. Viiteid assotsieerimiskomiteele või kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele käsitatakse viidetena kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomiteele.

Artikkel 3

Koosolekud

Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee tuleb kokku vajaduse korral. Lepinguosalised seavad eesmärgiks kohtuda allkomitee raames kord aastas.

Artikkel 4

Töökorra muutmine

Töökorda võib vastavalt lepingu artiklile 240 muuta kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsusega.

---

EELNÕU:

ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE OTSUS nr 2/2015,

...,

millega kehtestatakse kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekiri

ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 243,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 243 lõike 3 kohaselt peab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kehtestama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda eksperdikomisjoni tegevuses, |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 243 lõike 3 kohaselt peab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kehtestama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda eksperdikomisjoni tegevuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu artikli 243 kohaldamisel kehtestatakse kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekiri lisas esitatud kujul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

..., ...

Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee nimel

esimees

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU EKSPERTIDE NIMEKIRI

| I | Gruusia soovitatud eksperdid






  1. | Nata Sturua |
| --- | --- | --- |

I

Gruusia soovitatud eksperdid

1.

Nata Sturua

| 2. | David Kikodze |
| --- | --- |

2.

David Kikodze

| 3. | Marina Shvangiradze |
| --- | --- |

3.

Marina Shvangiradze

| 4. | Ilia Osepashvili |
| --- | --- |

4.

Ilia Osepashvili

| 5. | Roin Migriauli |
| --- | --- |

5.

Roin Migriauli

| II | ELi soovitatud eksperdid






  1. | Eddy Laurijssen |
| --- | --- | --- |

II

ELi soovitatud eksperdid

1.

Eddy Laurijssen

| 2. | Jorge Cardona |
| --- | --- |

2.

Jorge Cardona

| 3. | Karin Lukas |
| --- | --- |

3.

Karin Lukas

| 4. | Hélène Ruiz Fabri |
| --- | --- |

4.

Hélène Ruiz Fabri

| 5. | Laurence Boisson de Chazournes |
| --- | --- |

5.

Laurence Boisson de Chazournes

| 6. | Geert Van Calster |
| --- | --- |

6.

Geert Van Calster

| III | Eesistujad






  1. | Jill Murray (Austraalia) |
| --- | --- | --- |

III

Eesistujad

1.

Jill Murray (Austraalia)

| 2. | Janice Bellace (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

2.

Janice Bellace (Ameerika Ühendriigid)

| 3. | Ross Wilson (Uus-Meremaa) |
| --- | --- |

3.

Ross Wilson (Uus-Meremaa)

| 4. | Arthur Appleton (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

4.

Arthur Appleton (Ameerika Ühendriigid)

| 5. | Nathalie Bernasconi (Šveits) |
| --- | --- |

5.

Nathalie Bernasconi (Šveits)

---

EELNÕU:

ELI-GRUUSIA KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE OTSUS nr 3/2015,

...,

millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu artikli 268 lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekiri

KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) („leping”), eriti selle artikli 268 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas lepingu artikliga 431 on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 408 lõike 3 kohaselt on assotsieerimiskomiteel õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 408 lõike 3 kohaselt on assotsieerimiskomiteel õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel.

| (3) | Lepingu artikli 268 lõike 1 kohaselt peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kehtestama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtu ülesandeid hiljemalt kuus kuud pärast lepingu ajutise kohaldamise algust lepingu artikli 408 lõike 4 kohaselt, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 268 lõike 1 kohaselt peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kehtestama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtu ülesandeid hiljemalt kuus kuud pärast lepingu ajutise kohaldamise algust lepingu artikli 408 lõike 4 kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu artikli 268 lõike 1 kohaldamisel kehtestatakse vahekohtunike nimekiri lisas esitatud kujul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee nimel

esimees

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

| I. | Gruusia soovitatud vahekohtunikud






  1. | Christian Häberli (Šveits) |
| --- | --- | --- |

I.

Gruusia soovitatud vahekohtunikud

1.

Christian Häberli (Šveits)

| 2. | Donald McRae (Kanada) |
| --- | --- |

2.

Donald McRae (Kanada)

| 3. | John Adank (Uus-Meremaa) |
| --- | --- |

3.

John Adank (Uus-Meremaa)

| 4. | Ronald Saborio (Costa Rica) |
| --- | --- |

4.

Ronald Saborio (Costa Rica)

| 5. | Thomas Cottier (Šveits) |
| --- | --- |

5.

Thomas Cottier (Šveits)

| II. | ELi soovitatud vahekohtunikud






  1. | Claus–Dieter Ehlermann |
| --- | --- | --- |

II.

ELi soovitatud vahekohtunikud

1.

Claus–Dieter Ehlermann

| 2. | Giorgio Saccerdoti |
| --- | --- |

2.

Giorgio Saccerdoti

| 3. | Jacques Bourgeois |
| --- | --- |

3.

Jacques Bourgeois

| 4. | Pieter Jan Kuijper |
| --- | --- |

4.

Pieter Jan Kuijper

| 5. | Ramon Torrent |
| --- | --- |

5.

Ramon Torrent

| III. | Eesistujad






  1. | David Unterhalter (Lõuna-Aafrika) |
| --- | --- | --- |

III.

Eesistujad

1.

David Unterhalter (Lõuna-Aafrika)

| 2. | Merit Janow (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

2.

Merit Janow (Ameerika Ühendriigid)

| 3. | Helge Seland (Norra) |
| --- | --- |

3.

Helge Seland (Norra)

| 4. | Leora Blumberg (Lõuna-Aafrika) |
| --- | --- |

4.

Leora Blumberg (Lõuna-Aafrika)

| 5. | William Davey (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

5.

William Davey (Ameerika Ühendriigid)

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/22

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2036,

26. oktoober 2015,

millega nimetatakse ametisse neli Regioonide Komitee Itaalia asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril, 5. veebruaril ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994 (3) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril, 5. veebruaril ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994 (3) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme seoses Bianca Maria D'ANGELO, Paola GIORGI, Carmen MURATORE ja Nicola VENDOLA ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme seoses Bianca Maria D'ANGELO, Paola GIORGI, Carmen MURATORE ja Nicola VENDOLA ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeteks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020:

| — | Sig.ra Manuela BORA, Consigliere regionale e Assessore della Regione Marche, |
| --- | --- |

—

Sig.ra Manuela BORA, Consigliere regionale e Assessore della Regione Marche,

| — | Sig.ra Ilaria CAVO, Consigliere regionale e Assessore della Regione Liguria, |
| --- | --- |

—

Sig.ra Ilaria CAVO, Consigliere regionale e Assessore della Regione Liguria,

| — | Sig. Vincenzo DE LUCA, Presidente della Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Sig. Vincenzo DE LUCA, Presidente della Regione Campania,

| — | Sig. Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia. |
| --- | --- |

—

Sig. Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. DIESCHBOURG

---

(1)  ELT L 20, 27.1.2015, lk 42.

1

(2)  ELT L 31, 7.2.2015, lk 25.

2

(3)  ELT L 159, 25.6.2015, lk 70.

3

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2037,

10. november 2015,

millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktidega a ja b ning artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit toetab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) poolt ajakohaseks klassifitseeritud rahvusvaheliste töökonventsioonide ratifitseerimist, et toetada liidu jõupingutusi edendada inimõigusi ja inimväärset tööd kõigi jaoks ning kaotada inimkaubandus nii liidus kui ka väljaspool liitu. Nimetatud toetuse juures on määrava tähtsusega aluspõhimõtete ja põhiõiguste kaitse tööl. |
| --- | --- |

(1)

Liit toetab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) poolt ajakohaseks klassifitseeritud rahvusvaheliste töökonventsioonide ratifitseerimist, et toetada liidu jõupingutusi edendada inimõigusi ja inimväärset tööd kõigi jaoks ning kaotada inimkaubandus nii liidus kui ka väljaspool liitu. Nimetatud toetuse juures on määrava tähtsusega aluspõhimõtete ja põhiõiguste kaitse tööl.

| (2) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsioon, mida 2014. aasta protokoll täiendab, on ILO põhikonventsioon ning see mõjutab tööõiguse põhireegleid puudutavaid eeskirju. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsioon, mida 2014. aasta protokoll täiendab, on ILO põhikonventsioon ning see mõjutab tööõiguse põhireegleid puudutavaid eeskirju.

| (3) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli („protokoll”) osad eeskirjad kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 153 lõike 2 kohaselt liidu pädevusse. Eelkõige mõned protokollis ettenähtud eeskirjadest on sotsiaalpoliitika valdkonnas liidu aquis ga juba hõlmatud. Selles osas puudutavad eelkõige protokolli artikli 1 lõige 1 ning artikli 2 punktid a ja d küsimusi, mis jäävad nõukogu direktiivi 91/533/EMÜ, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ, (2) samuti töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide, sealhulgas nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/88/EÜ, (4) nõukogu direktiivi 94/33/EÜ (5) ja nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ (6) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli („protokoll”) osad eeskirjad kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 153 lõike 2 kohaselt liidu pädevusse. Eelkõige mõned protokollis ettenähtud eeskirjadest on sotsiaalpoliitika valdkonnas liidu aquis ga juba hõlmatud. Selles osas puudutavad eelkõige protokolli artikli 1 lõige 1 ning artikli 2 punktid a ja d küsimusi, mis jäävad nõukogu direktiivi 91/533/EMÜ, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ, (2) samuti töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide, sealhulgas nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/88/EÜ, (4) nõukogu direktiivi 94/33/EÜ (5) ja nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ (6) reguleerimisalasse.

| (4) | ILO põhikirja artikli 19 lõiget 4, mis käsitleb konventsioonide vastuvõtmist ja ratifitseerimist, kohaldatakse samuti protokollide suhtes, mis on ratifitseerimisele kuuluvad konventsioonidega seotud siduvad rahvusvahelised lepingud. |
| --- | --- |

(4)

ILO põhikirja artikli 19 lõiget 4, mis käsitleb konventsioonide vastuvõtmist ja ratifitseerimist, kohaldatakse samuti protokollide suhtes, mis on ratifitseerimisele kuuluvad konventsioonidega seotud siduvad rahvusvahelised lepingud.

| (5) | Liit ei saa protokolli ratifitseerida, kuna selle osalised saavad olla üksnes riigid. |
| --- | --- |

(5)

Liit ei saa protokolli ratifitseerida, kuna selle osalised saavad olla üksnes riigid.

| (6) | Seetõttu tuleks liidu huvides ühiselt tegutsevatele liikmesriikidele anda luba ratifitseerida protokolli need osad, mis kuuluvad liidu pädevusse ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks liidu huvides ühiselt tegutsevatele liikmesriikidele anda luba ratifitseerida protokolli need osad, mis kuuluvad liidu pädevusse ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 kohaselt.

| (7) | Protokolli liidu pädevusse kuuluvate osade suhtes, mis ei ole seotud sotsiaalpoliitikaga, kohaldatakse otsust, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(7)

Protokolli liidu pädevusse kuuluvate osade suhtes, mis ei ole seotud sotsiaalpoliitikaga, kohaldatakse otsust, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikidele antakse luba ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli need osad, mis ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 kohaselt kuuluvad liidu pädevusse.

Artikkel 2

Liikmesriigid peaksid astuma vajalikud sammud, et anda protokolli ratifitseerimiskirjad hoiule Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peadirektorile nii kiiresti kui võimalik, soovitavalt 31. detsembriks 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. november 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

(1)  Nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiiv 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte tingimustest (EÜT L 288, 18.10.1991, lk 32).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

2

(3)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

3

(4)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

4

(5)  Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1).

6

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/25

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2038,

13. november 2015,

keskseid vastaspooli käsitleva Korea Vabariigi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Korea Vabariigi (edaspidi „Lõuna-Korea”) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Korea Vabariigi (edaspidi „Lõuna-Korea”) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

| (3) | 1. oktoobril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) tehnilist nõu õigus- ja järelevalvekorra kohta, mida kohaldatakse Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes. Tehnilises nõuandes toodi esile mitmed erinevused Lõuna-Koreas jurisdiktsiooni tasandil kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Käesolev otsus ei põhine siiski üksnes Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(3)

1. oktoobril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) tehnilist nõu õigus- ja järelevalvekorra kohta, mida kohaldatakse Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes. Tehnilises nõuandes toodi esile mitmed erinevused Lõuna-Koreas jurisdiktsiooni tasandil kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Käesolev otsus ei põhine siiski üksnes Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad 2013. aasta finantsinvesteerimisteenuste ja kapitaliturgude seadust (Financial Investment Services and Capital Markets Act (edaspidi „FSCMA”)) ja selle mitmeid rakendusakte. |
| --- | --- |

(6)

Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad 2013. aasta finantsinvesteerimisteenuste ja kapitaliturgude seadust (Financial Investment Services and Capital Markets Act (edaspidi „FSCMA”)) ja selle mitmeid rakendusakte.

| (7) | Kesksetele vastaspooltele annab tegevuslubasid finantsteenuste komisjon (Financial Services Commission (edaspidi „FSC”)). Kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa andmiseks peab FSC muu hulgas veenduma, et kesksel vastaspoolel on omakapitali mahus, mis vastab kehtestatud regulatiivsele miinimumkapitalile, kindel ja usaldusväärne äriplaan, personal, andmetöötlusseadmed ja muud füüsilised vahendid, mis on piisavad, et kaitsta investoreid ja teostada kliirimistegevust; kesksel vastaspoolel ei tohi olla töötajaid, kes ei vasta FSCMA nõuetele; kesksel vastaspoolel on huvide konfliktide ärahoidmise süsteem ja tema aktsionäridel on piisav finantssuutlikkus ja hea finantsseisund ning nad on sotsiaalselt usaldusväärsed. FSC võib tegevusloa andmisel seada tingimusi, kui seda on vaja keskse vastaspoole juhtimise usaldusväärsuse tagamiseks ja kindla turukorralduse säilitamiseks. Tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostab pidevat järelevalvet FSC ja järelevaatamist Korea Pank Korea Panga seaduse alusel. |
| --- | --- |

(7)

Kesksetele vastaspooltele annab tegevuslubasid finantsteenuste komisjon (Financial Services Commission (edaspidi „FSC”)). Kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa andmiseks peab FSC muu hulgas veenduma, et kesksel vastaspoolel on omakapitali mahus, mis vastab kehtestatud regulatiivsele miinimumkapitalile, kindel ja usaldusväärne äriplaan, personal, andmetöötlusseadmed ja muud füüsilised vahendid, mis on piisavad, et kaitsta investoreid ja teostada kliirimistegevust; kesksel vastaspoolel ei tohi olla töötajaid, kes ei vasta FSCMA nõuetele; kesksel vastaspoolel on huvide konfliktide ärahoidmise süsteem ja tema aktsionäridel on piisav finantssuutlikkus ja hea finantsseisund ning nad on sotsiaalselt usaldusväärsed. FSC võib tegevusloa andmisel seada tingimusi, kui seda on vaja keskse vastaspoole juhtimise usaldusväärsuse tagamiseks ja kindla turukorralduse säilitamiseks. Tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostab pidevat järelevalvet FSC ja järelevaatamist Korea Pank Korea Panga seaduse alusel.

| (8) | FSC on märkinud, et kavatseb Lõuna-Korea finantsturgude infrastruktuuri hinnata ja võrrelda neid rahvusvaheliste järelevalvestandarditega, mis on ette nähtud finantsturgude infrastruktuuri põhimõtetega, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. FSC andis 2015. aasta märtsis välja finantsturgude infrastruktuuri ärisuunised, millega nähakse ette konkreetsed nõuded, mida finantsturgude infrastruktuur peab FSCMA ja selle rakendusaktide kohaselt tegutsedes järgima. Riigisiseseid asjaolusid arvesse võttes on finantsturgude infrastruktuuri 24 põhimõtet suunistes ümber korraldatud 14 põhimõtteks ja nähtud ette üksikasjalikud nõuded nende rakendamiseks. 2012. aasta detsembris muutis Korea Pank makse- ja arveldussüsteemide toimimise ja haldamise õigusakti (Regulation on the Operation and Management of Payment and Settlement Systems), et võtta vastu finantsturgude infrastruktuuri põhimõtted ja selle järelevaatamisstandardid. |
| --- | --- |

(8)

FSC on märkinud, et kavatseb Lõuna-Korea finantsturgude infrastruktuuri hinnata ja võrrelda neid rahvusvaheliste järelevalvestandarditega, mis on ette nähtud finantsturgude infrastruktuuri põhimõtetega, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. FSC andis 2015. aasta märtsis välja finantsturgude infrastruktuuri ärisuunised, millega nähakse ette konkreetsed nõuded, mida finantsturgude infrastruktuur peab FSCMA ja selle rakendusaktide kohaselt tegutsedes järgima. Riigisiseseid asjaolusid arvesse võttes on finantsturgude infrastruktuuri 24 põhimõtet suunistes ümber korraldatud 14 põhimõtteks ja nähtud ette üksikasjalikud nõuded nende rakendamiseks. 2012. aasta detsembris muutis Korea Pank makse- ja arveldussüsteemide toimimise ja haldamise õigusakti (Regulation on the Operation and Management of Payment and Settlement Systems), et võtta vastu finantsturgude infrastruktuuri põhimõtted ja selle järelevaatamisstandardid.

| (9) | Samuti on FSCMA ja selle rakendusaktidega ette nähtud, et kesksed vastaspooled võtavad vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mida on vaja tema kliirimis- ja arveldussüsteemide nõuetekohaseks reguleerimiseks. Seega rakendatakse kliiringukodade sise-eeskirjades ja protseduurides FSCMA ja selle rakendusaktide ning makse- ja arveldussüsteemide toimimise ja haldamise õigusakti nõuded. FSCMA kohaselt peab kesksete vastaspoolte põhikirja ning sise-eeskirjade ja protseduuride muudatused heaks kiitma FSC. |
| --- | --- |

(9)

Samuti on FSCMA ja selle rakendusaktidega ette nähtud, et kesksed vastaspooled võtavad vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mida on vaja tema kliirimis- ja arveldussüsteemide nõuetekohaseks reguleerimiseks. Seega rakendatakse kliiringukodade sise-eeskirjades ja protseduurides FSCMA ja selle rakendusaktide ning makse- ja arveldussüsteemide toimimise ja haldamise õigusakti nõuded. FSCMA kohaselt peab kesksete vastaspoolte põhikirja ning sise-eeskirjade ja protseduuride muudatused heaks kiitma FSC.

| (10) | Seega on Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. FSCMA ja selle rakendusaktidega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Lõuna-Koreas. Kõnealused esmased normid moodustavad Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad kesksed vastaspooled esitama FSC-le heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja protseduurid vastavalt finantsturgude infrastruktuuri ärisuunistele. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid moodustavad Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. |
| --- | --- |

(10)

Seega on Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. FSCMA ja selle rakendusaktidega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Lõuna-Koreas. Kõnealused esmased normid moodustavad Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad kesksed vastaspooled esitama FSC-le heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja protseduurid vastavalt finantsturgude infrastruktuuri ärisuunistele. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid moodustavad Lõuna-Korea õiguslikult siduvate nõuete teise taseme.

| (11) | Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(11)

Lõuna-Koreas kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (12) | Finantsturg, kus Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Lõuna-Koreas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(12)

Finantsturg, kus Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Lõuna-Koreas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (13) | Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad Lõuna-Koreas olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(13)

Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad Lõuna-Koreas olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (14) | Seepärast leiab komisjon, et Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast leiab komisjon, et Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (15) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (16) | FSC vastutab järelevalve-eeskirjade kehtestamise ja rakendamise ning finantsasutuste kontrolli ja uurimise eest. Kesksete vastaspoolte üle esmast järelevalvet teostava asutusena on FSC-l laialdased volitused neid kontrollida ja neile karistusi määrata, sealhulgas õigus tühistada keskse vastaspoole tegevusluba, peatada ja kanda üle keskse vastaspoole tegevus ning kehtestada keskse vastaspoole suhtes sanktsioone. Igapäevast järelevalvet teostab finantsjärelevalvetalitus (Financial Supervisory Service), kes tegutseb FSC järelevaatamise all. Kesksete vastaspoolte üle teostatakse kaks korda aastas neljanädalalist kontrolli ja järelevalveasutuse taotluse korral ka mitteperioodilist kontrolli. Finantsjärelevalvetalitus jälgib seire- ja riskipõhiste uurimismentluste ning usaldatavusnõuete testide raames pidevalt, kas kesksed vastaspooled järgivad riskijuhtimisnõudeid. Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle Korea Panga poolt teostatava järelevaatamise peamine eesmärk on tagada nende usaldusväärsus ja tõhusus. Järelevaatamise käigus hindab Korea Pank keskseid vastaspooli käsitlevat teavet, hindab kaks korda aastas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist ja vajaduse korral nõuab parandusmeetmete võtmist. Korea Pangal on õigus nõuda parandusmeetmete võtmist, kusjuures suuremate probleemide korral on vaja rahapoliitika komitee heakskiitu. |
| --- | --- |

(16)

FSC vastutab järelevalve-eeskirjade kehtestamise ja rakendamise ning finantsasutuste kontrolli ja uurimise eest. Kesksete vastaspoolte üle esmast järelevalvet teostava asutusena on FSC-l laialdased volitused neid kontrollida ja neile karistusi määrata, sealhulgas õigus tühistada keskse vastaspoole tegevusluba, peatada ja kanda üle keskse vastaspoole tegevus ning kehtestada keskse vastaspoole suhtes sanktsioone. Igapäevast järelevalvet teostab finantsjärelevalvetalitus (Financial Supervisory Service), kes tegutseb FSC järelevaatamise all. Kesksete vastaspoolte üle teostatakse kaks korda aastas neljanädalalist kontrolli ja järelevalveasutuse taotluse korral ka mitteperioodilist kontrolli. Finantsjärelevalvetalitus jälgib seire- ja riskipõhiste uurimismentluste ning usaldatavusnõuete testide raames pidevalt, kas kesksed vastaspooled järgivad riskijuhtimisnõudeid. Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle Korea Panga poolt teostatava järelevaatamise peamine eesmärk on tagada nende usaldusväärsus ja tõhusus. Järelevaatamise käigus hindab Korea Pank keskseid vastaspooli käsitlevat teavet, hindab kaks korda aastas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist ja vajaduse korral nõuab parandusmeetmete võtmist. Korea Pangal on õigus nõuda parandusmeetmete võtmist, kusjuures suuremate probleemide korral on vaja rahapoliitika komitee heakskiitu.

| (17) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (18) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (19) | Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente Lõuna-Koreas, peavad taotlema FSC heakskiitu. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente Lõuna-Koreas, peavad taotlema FSC heakskiitu.

| (20) | Heakskiidu andmiseks peab jurisdiktsioonis, kus keskne vastaspool on asutatud, olema piisavalt kindel õiguskord, mis on samaväärne Lõuna-Koreas kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Enne kolmanda riigi keskse vastaspoole taotluse heakskiitmist peavad Lõuna-Korea ja kolmanda riigi päevad asutused sõlmima koostöölepingu. |
| --- | --- |

(20)

Heakskiidu andmiseks peab jurisdiktsioonis, kus keskne vastaspool on asutatud, olema piisavalt kindel õiguskord, mis on samaväärne Lõuna-Koreas kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Enne kolmanda riigi keskse vastaspoole taotluse heakskiitmist peavad Lõuna-Korea ja kolmanda riigi päevad asutused sõlmima koostöölepingu.

| (21) | Seepärast tuleks kolmanda riigi selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes soovivad kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente Lõuna-Koreas, kohaldatava Lõuna-Korea õiguskorra tunnustamise menetlust käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast tuleks kolmanda riigi selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes soovivad kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente Lõuna-Koreas, kohaldatava Lõuna-Korea õiguskorra tunnustamise menetlust käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (22) | Seega tuleks Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Lõuna-Korea kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(22)

Seega tuleks Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Lõuna-Korea kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (23) | Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(23)

Lõuna-Koreas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (24) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Lõuna-Korea õigus- ja järelevalvekorda, mis hõlmab 2013. aasta finantsinvesteerimisteenuste ja kapitaliturgude seadust, selle rakendusakte ja finantsturgude infrastruktuuri ärisuuniseid ning makse- ja arveldussüsteemide toimimise ja haldamise õigusakti ning mida kohaldatakse kõnealuses riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turu infrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2039,

13. november 2015,

keskseid vastaspooli käsitleva Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

| (3) | Käesolev otsus põhineb Lõuna-Aafrikas kohaldava õigus- ja järelevalvekorra hindamisel, kusjuures hinnatud on ka selle asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus põhineb Lõuna-Aafrikas kohaldava õigus- ja järelevalvekorra hindamisel, kusjuures hinnatud on ka selle asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad 2012. aasta finantsturgude seadust (Financial Markets Act) nr 19. Väärtpaberiteenuste registril (Registrar of Securities Services) on laialdased volitused Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade üle järelevale teostamiseks, nende jälgimiseks ja nendega seoses uurimise korraldamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad 2012. aasta finantsturgude seadust (Financial Markets Act) nr 19. Väärtpaberiteenuste registril (Registrar of Securities Services) on laialdased volitused Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade üle järelevale teostamiseks, nende jälgimiseks ja nendega seoses uurimise korraldamiseks.

| (7) | Finantsturgude seaduses on sätestatud kohustused ja nõuded, mida kliiringukojad peavad järgima. Finantsturgude seaduse kohaselt annab väärtpaberiteenuste register kliiringukojale tegevusloa tingimusel, et taotleja järgib kõnealuseid nõudeid ja aitab kaasa kõnealuses seaduses sätestatud eesmärkide saavutamisele, sealhulgas süsteemse riski maandamisele ja selle tagamisele, et Lõuna-Aafrika finantsturud on õiglased, tõhusad ja läbipaistvad. Selleks et tagada kõnealuste nõuete täitmine, võib väärtpaberiteenuste register kehtestada tingimused, mida ta peab tegevusloa andmisel asjakohaseks. Tegevusloa saanud kliiringukojad peavad tegutsema õiglaselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse kliirivate liikmete ja nende klientide õigusi. Finantsturgude seaduse kohaselt peavad tegevusloa saanud kliiringukojad järgima rahvusvahelisi järelevalvestandardeid, sealhulgas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. |
| --- | --- |

(7)

Finantsturgude seaduses on sätestatud kohustused ja nõuded, mida kliiringukojad peavad järgima. Finantsturgude seaduse kohaselt annab väärtpaberiteenuste register kliiringukojale tegevusloa tingimusel, et taotleja järgib kõnealuseid nõudeid ja aitab kaasa kõnealuses seaduses sätestatud eesmärkide saavutamisele, sealhulgas süsteemse riski maandamisele ja selle tagamisele, et Lõuna-Aafrika finantsturud on õiglased, tõhusad ja läbipaistvad. Selleks et tagada kõnealuste nõuete täitmine, võib väärtpaberiteenuste register kehtestada tingimused, mida ta peab tegevusloa andmisel asjakohaseks. Tegevusloa saanud kliiringukojad peavad tegutsema õiglaselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse kliirivate liikmete ja nende klientide õigusi. Finantsturgude seaduse kohaselt peavad tegevusloa saanud kliiringukojad järgima rahvusvahelisi järelevalvestandardeid, sealhulgas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon.

| (8) | Finantsturgude seadusega on rahandusministrile antud õigus kehtestada õigusnorme kõnealuse seadusega nõutud või lubatud küsimustes või mis tahes muudes küsimustes, mida on vaja finantsturgude seaduse paremaks haldamiseks ja rakendamiseks. Finantsturgude seaduse kohaselt on väärtpaberiteenuste registril õigus anda välja juhiseid finantsturgude seaduse kohaldamise ja tõlgendamise kohta ning võtta mis tahes meetmeid, mida ta peab oma ülesannete ja kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks või finantsturgude seaduse rakendamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(8)

Finantsturgude seadusega on rahandusministrile antud õigus kehtestada õigusnorme kõnealuse seadusega nõutud või lubatud küsimustes või mis tahes muudes küsimustes, mida on vaja finantsturgude seaduse paremaks haldamiseks ja rakendamiseks. Finantsturgude seaduse kohaselt on väärtpaberiteenuste registril õigus anda välja juhiseid finantsturgude seaduse kohaldamise ja tõlgendamise kohta ning võtta mis tahes meetmeid, mida ta peab oma ülesannete ja kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks või finantsturgude seaduse rakendamiseks vajalikuks.

| (9) | Tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on tegevusloa saanud kliiringukodades osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(9)

Tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on tegevusloa saanud kliiringukodades osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (10) | Finantsturg, kus Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukojad teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Lõuna-Aafrikas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodades endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(10)

Finantsturg, kus Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukojad teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Lõuna-Aafrikas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodades endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (11) | Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavad esmased normid, millega nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, maandavad Lõuna-Aafrikas olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavad esmased normid, millega nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, maandavad Lõuna-Aafrikas olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (12) | Seepärast leiab komisjon, et Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kliiringukojad täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast leiab komisjon, et Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kliiringukojad täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (13) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (14) | Väärtpaberiteenuste register teostab järelevalvet ja tagab finantsturgude seaduse täitmise. Väärtpaberiteenuste register hindab igal aastal, kas tegevusloa saanud kliiringukojad järgivad finantsturgude seadust ning oma sise-eeskirju ja protseduure, samuti juhiseid, tingimusi ja nõudeid, mille väärtpaberiteenuste register on finantsturgude seaduse kohaselt kehtestanud. Samuti on väärtpaberiteenuste registril õigus tühistada või peatada tegevusloa saanud kliiringukoja tegevusluba, kui kliiringukoda ei järgi finantsturgude seadust, oma sise-eeskirju ja protseduure või juhiseid, tingimusi ja nõudeid, mille väärtpaberiteenuste register on finantsturgude seaduse kohaselt kehtestanud. |
| --- | --- |

(14)

Väärtpaberiteenuste register teostab järelevalvet ja tagab finantsturgude seaduse täitmise. Väärtpaberiteenuste register hindab igal aastal, kas tegevusloa saanud kliiringukojad järgivad finantsturgude seadust ning oma sise-eeskirju ja protseduure, samuti juhiseid, tingimusi ja nõudeid, mille väärtpaberiteenuste register on finantsturgude seaduse kohaselt kehtestanud. Samuti on väärtpaberiteenuste registril õigus tühistada või peatada tegevusloa saanud kliiringukoja tegevusluba, kui kliiringukoda ei järgi finantsturgude seadust, oma sise-eeskirju ja protseduure või juhiseid, tingimusi ja nõudeid, mille väärtpaberiteenuste register on finantsturgude seaduse kohaselt kehtestanud.

| (15) | Väärtpaberiteenuste registril on õigus nõuda tegevusloa saanud kliiringukojalt teavet või dokumente ja korraldada kohapealset kontrolli. Pärast kohapealset kontrolli võib väärtpaberiteenuste register muu hulgas nõuda, et tegevusloa saanud kliiringukoda võtaks teatavaid meetmeid või hoiduks teatavast tegevusest, et rikkumine lõpetada või parandada. Kui tegevusloa saanud kliiringukoda ei esita finantsturgude seadusega ette nähtud teavet, võib väärtpaberiteenuste register määrata talle karistuse. Selleks et tagada finantsturgude seaduse rakendamine ja haldamine, võib väärtpaberiteenuste register anda välja üldiseid juhiseid või konkreetsele üksusele suunatud juhiseid. |
| --- | --- |

(15)

Väärtpaberiteenuste registril on õigus nõuda tegevusloa saanud kliiringukojalt teavet või dokumente ja korraldada kohapealset kontrolli. Pärast kohapealset kontrolli võib väärtpaberiteenuste register muu hulgas nõuda, et tegevusloa saanud kliiringukoda võtaks teatavaid meetmeid või hoiduks teatavast tegevusest, et rikkumine lõpetada või parandada. Kui tegevusloa saanud kliiringukoda ei esita finantsturgude seadusega ette nähtud teavet, võib väärtpaberiteenuste register määrata talle karistuse. Selleks et tagada finantsturgude seaduse rakendamine ja haldamine, võib väärtpaberiteenuste register anda välja üldiseid juhiseid või konkreetsele üksusele suunatud juhiseid.

| (16) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (18) | Sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled, mille õigus- ja järelevalvekord on samaväärne Lõuna-Aafrika reguleeriva raamistikuga ja kus kehtivad samaväärsed rahapesu- ja finantsterrorismivastased õigusaktid ning kus kesksete vastaspoolte üle teostatakse tõhusat järelevalvet, võivad osutada teenuseid Lõuna-Aafrikas tingimusel, et väärtpaberiteenuste register on neile andnud tegevusloa. Tegevusloa andmiseks hindab väärtpaberiteenuste register tegevusloa taotlust, võttes arvesse kolmanda riigi reguleerivat raamistikku. Samuti võib väärtpaberiteenuste register võtta arvesse teavet, mille on esitanud mis tahes muud järelevalveasutused, sealhulgas kolmanda riigi järelevalveasutused. Lisaks võib väärtpaberiteenuste register teha kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes erandi mõnest finantsturgude seaduse nõudest või kõigist kõnealustest nõuetest. Väärtpaberiteenuste register võib kolmanda riigi reguleerivate või järelevalveasutustega kehtestada koostöökorra, et pidevalt koordineerida järelevalvet ja teabevahetust seoses kesksete vastaspooltega, kes on saanud tegevusloa kolmandas riigis, mille õigus- ja järelevalvekord on samaväärne Lõuna-Aafrika reguleeriva raamistikuga ja kus kõnealuste kesksete vastaspoolte üle teostatakse tõhusat järelevalvet. |
| --- | --- |

(18)

Sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled, mille õigus- ja järelevalvekord on samaväärne Lõuna-Aafrika reguleeriva raamistikuga ja kus kehtivad samaväärsed rahapesu- ja finantsterrorismivastased õigusaktid ning kus kesksete vastaspoolte üle teostatakse tõhusat järelevalvet, võivad osutada teenuseid Lõuna-Aafrikas tingimusel, et väärtpaberiteenuste register on neile andnud tegevusloa. Tegevusloa andmiseks hindab väärtpaberiteenuste register tegevusloa taotlust, võttes arvesse kolmanda riigi reguleerivat raamistikku. Samuti võib väärtpaberiteenuste register võtta arvesse teavet, mille on esitanud mis tahes muud järelevalveasutused, sealhulgas kolmanda riigi järelevalveasutused. Lisaks võib väärtpaberiteenuste register teha kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes erandi mõnest finantsturgude seaduse nõudest või kõigist kõnealustest nõuetest. Väärtpaberiteenuste register võib kolmanda riigi reguleerivate või järelevalveasutustega kehtestada koostöökorra, et pidevalt koordineerida järelevalvet ja teabevahetust seoses kesksete vastaspooltega, kes on saanud tegevusloa kolmandas riigis, mille õigus- ja järelevalvekord on samaväärne Lõuna-Aafrika reguleeriva raamistikuga ja kus kõnealuste kesksete vastaspoolte üle teostatakse tõhusat järelevalvet.

| (19) | Kuigi tuleb märkida, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Lõuna-Aafrika õiguskorra tunnustamise menetluse struktuur erineb määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud menetlusest, tuleks seda siiski käsitada samaväärsena, kuna sellega on ette nähtud tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi tuleb märkida, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Lõuna-Aafrika õiguskorra tunnustamise menetluse struktuur erineb määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud menetlusest, tuleks seda siiski käsitada samaväärsena, kuna sellega on ette nähtud tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem.

| (20) | Seega tuleks Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(20)

Seega tuleks Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (21) | Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(21)

Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (22) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorda, mis hõlmab finantsturgude seadust ja mida kohaldatakse Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turuinfrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/32

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2040,

13. november 2015,

keskseid vastaspooli käsitleva Kanada teatavate provintside õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 (1) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Kanada provintside Alberta, Briti Columbia, Manitoba, Ontario ja Québeci (edaspidi „asjaomased provintsid”) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Kanada provintside Alberta, Briti Columbia, Manitoba, Ontario ja Québeci (edaspidi „asjaomased provintsid”) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

| (3) | Käesolev otsus põhineb asjaomastes provintsides kohaldava õigus- ja järelevalvekorra hindamisel, kusjuures hinnatud on ka selle asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus põhineb asjaomastes provintsides kohaldava õigus- ja järelevalvekorra hindamisel, kusjuures hinnatud on ka selle asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (6) | Kanada asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad vastavaid väärtpaberituruseadusi, nende alusel iga provintsi väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse poolt vastu võetud õigusnorme, samuti selliste väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste tehtud või välja antud mis tahes otsuseid, juhiseid või korraldusi (provintsi väärtpaberituruõigus), mida kohaldatakse kõnealustes provintsides tegutsevate kesksete vastaspoolte suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Kanada asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad vastavaid väärtpaberituruseadusi, nende alusel iga provintsi väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse poolt vastu võetud õigusnorme, samuti selliste väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste tehtud või välja antud mis tahes otsuseid, juhiseid või korraldusi (provintsi väärtpaberituruõigus), mida kohaldatakse kõnealustes provintsides tegutsevate kesksete vastaspoolte suhtes.

| (7) | Käesoleva otsuse kohaldamisel on väärtpaberiturgu reguleerivad asutused Alberta Securities Commission (ASC) Albertas, Autorité des marchés financiers (AMF) Québecis, British Columbia Securities Commission (BCSC) Briti Columbias, Manitoba Securities Commission (MSC) Manitobas ja Ontario Securities Commission (OSC) Ontarios. Väärtpaberiturgu reguleerivad asutused teevad koostööd, et töötada välja ja rakendada väärtpabereid käsitlevaid õigusakte ja -norme ning ühtselt ja koordineeritult hallata, jälgida ja jõustada kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse kohaldamisel on väärtpaberiturgu reguleerivad asutused Alberta Securities Commission (ASC) Albertas, Autorité des marchés financiers (AMF) Québecis, British Columbia Securities Commission (BCSC) Briti Columbias, Manitoba Securities Commission (MSC) Manitobas ja Ontario Securities Commission (OSC) Ontarios. Väärtpaberiturgu reguleerivad asutused teevad koostööd, et töötada välja ja rakendada väärtpabereid käsitlevaid õigusakte ja -norme ning ühtselt ja koordineeritult hallata, jälgida ja jõustada kehtivaid õigusakte.

| (8) | Keskne vastaspool, kes soovib asjaomases provintsis tegutseda, peab saama asjaomaselt pädevalt asutuselt tegevusloa. Kõnealune tegevusluba võidakse anda tunnustamisena või erandina tunnustamisest. Tunnustamine tähendab vastava provintsi väärtpaberialase õiguskorra täielikku kohaldamist. Mitmes asjaomases provintsis tegutsevad kesksed vastaspooled peavad saama loa tegutsemiseks tunnustatud keskse vastaspoolena vähemalt ühes provintsis ja nende suhtes kohaldatakse nõudeid, mis on kõige rangemad nendes provintsides kohaldatavate nõuete hulgas, kus keskne vastaspool tegutseb. Erand tunnustamisest tehakse tavaliselt kesksetele vastaspooltele, kes on tunnustatud teises provintsis ja kelle üle teostab otsest järelevalvet selle provintsi väärtpaberiturgu reguleeriv asutus, kus keskne vastaspool on tunnustatud, tingimusel et asjaomane väärtpaberiturgu reguleeriv asutus ei pea neid süsteemselt oluliseks või kapitaliturgudele märkimisväärset riski tekitavaks. Väärtpaberiturgu reguleerivad asutused kehtestavad kesksetele vastaspooltele, kellele tehakse erand tunnustamisest, tingimused juhul, kui kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse provintsides, kus nad on tunnustatud, vähem koormavaid nõudeid kui provintsides, kus neile on tehtud erand tunnustamisest. Ka Kanada Pank võib määrata keskse vastaspoole süsteemselt oluliseks, kui keskne vastaspool võib tekitada süsteemset riski Kanada finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(8)

Keskne vastaspool, kes soovib asjaomases provintsis tegutseda, peab saama asjaomaselt pädevalt asutuselt tegevusloa. Kõnealune tegevusluba võidakse anda tunnustamisena või erandina tunnustamisest. Tunnustamine tähendab vastava provintsi väärtpaberialase õiguskorra täielikku kohaldamist. Mitmes asjaomases provintsis tegutsevad kesksed vastaspooled peavad saama loa tegutsemiseks tunnustatud keskse vastaspoolena vähemalt ühes provintsis ja nende suhtes kohaldatakse nõudeid, mis on kõige rangemad nendes provintsides kohaldatavate nõuete hulgas, kus keskne vastaspool tegutseb. Erand tunnustamisest tehakse tavaliselt kesksetele vastaspooltele, kes on tunnustatud teises provintsis ja kelle üle teostab otsest järelevalvet selle provintsi väärtpaberiturgu reguleeriv asutus, kus keskne vastaspool on tunnustatud, tingimusel et asjaomane väärtpaberiturgu reguleeriv asutus ei pea neid süsteemselt oluliseks või kapitaliturgudele märkimisväärset riski tekitavaks. Väärtpaberiturgu reguleerivad asutused kehtestavad kesksetele vastaspooltele, kellele tehakse erand tunnustamisest, tingimused juhul, kui kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse provintsides, kus nad on tunnustatud, vähem koormavaid nõudeid kui provintsides, kus neile on tehtud erand tunnustamisest. Ka Kanada Pank võib määrata keskse vastaspoole süsteemselt oluliseks, kui keskne vastaspool võib tekitada süsteemset riski Kanada finantssüsteemile.

| (9) | Albertas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Alberta väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle alusel vastu võetud õigusnorme ning ASC tehtud või välja antud mis tahes otsuseid, juhiseid või korraldusi (edaspidi „Alberta väärtpaberituruõigus”). Albertas kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama ASC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus). Albertas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima Alberta väärtpaberituruõigust. Üldiselt annab ASC kesksetele vastaspooltele loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, kui ta peab asjakohaseks kaasata need oma järelevalve alla. ASC võib siiski tugineda ka mõne teise väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse järelevalvele mõne kliiringukoja puhul, kes on tunnustatud teises provintsis. ASC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. ASC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. |
| --- | --- |

(9)

Albertas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Alberta väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle alusel vastu võetud õigusnorme ning ASC tehtud või välja antud mis tahes otsuseid, juhiseid või korraldusi (edaspidi „Alberta väärtpaberituruõigus”). Albertas kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama ASC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus). Albertas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima Alberta väärtpaberituruõigust. Üldiselt annab ASC kesksetele vastaspooltele loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, kui ta peab asjakohaseks kaasata need oma järelevalve alla. ASC võib siiski tugineda ka mõne teise väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse järelevalvele mõne kliiringukoja puhul, kes on tunnustatud teises provintsis. ASC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. ASC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon.

| (10) | Briti Columbias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Briti Columbia väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle alusel vastu võetud õigusnorme ja BCSC välja antud korraldusi. Briti Columbias kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama BCSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus), mis sõltub paljudest teguritest, sealhulgas kriiringukoja tegevuse mõjust Briti Columbias. BCSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. BCSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. |
| --- | --- |

(10)

Briti Columbias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Briti Columbia väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle alusel vastu võetud õigusnorme ja BCSC välja antud korraldusi. Briti Columbias kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama BCSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus), mis sõltub paljudest teguritest, sealhulgas kriiringukoja tegevuse mõjust Briti Columbias. BCSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. BCSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid.

| (11) | Manitobas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Manitoba kaubafutuuriseadust (Commodity Futures Act), Manitoba väärtpaberituruseadust (Securities Act) ja nende alusel MSC välja antud õigusnorme ja korraldusi. Manitobas kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama MSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana kaubafutuuride puhul või tunnustatud kliiringuasutusena muude väärtpaberite puhul või vastava tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena või kliiringukojana (erandi saanud kliiringuasutus või kliiringukoda). MSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele või kliiringukojale luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või kliiringukojana või erandi saanud kliiringuasutusena või kliiringukojana. MSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste ja kliiringukodade puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või kliiringukojana, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. |
| --- | --- |

(11)

Manitobas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Manitoba kaubafutuuriseadust (Commodity Futures Act), Manitoba väärtpaberituruseadust (Securities Act) ja nende alusel MSC välja antud õigusnorme ja korraldusi. Manitobas kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama MSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana kaubafutuuride puhul või tunnustatud kliiringuasutusena muude väärtpaberite puhul või vastava tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena või kliiringukojana (erandi saanud kliiringuasutus või kliiringukoda). MSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele või kliiringukojale luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või kliiringukojana või erandi saanud kliiringuasutusena või kliiringukojana. MSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste ja kliiringukodade puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või kliiringukojana, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid.

| (12) | Ontarios tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Ontario väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle seaduse alusel vastu võetud õigusnorme ning nende kohaselt välja antud või kehtestatud mis tahes juhiseid, otsuseid, korraldusi või muid nõudeid. Ontarios kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama OSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus). OSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. OSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. |
| --- | --- |

(12)

Ontarios tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Ontario väärtpaberituruseadust (Securities Act), selle seaduse alusel vastu võetud õigusnorme ning nende kohaselt välja antud või kehtestatud mis tahes juhiseid, otsuseid, korraldusi või muid nõudeid. Ontarios kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama OSC-lt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutusena (erandi saanud kliiringuasutus). OSC võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringuasutusele luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena või erandi saanud kliiringuasutusena. OSC on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringuasutuste puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringuasutusena, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid.

| (13) | Québecis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Québeci väärtpaberituruseadust (Securities Act), Québeci tuletisinstrumentide seadust (Derivatives Act), finantsturuasutuse seadust (Act respecting the Autorité des marchés financiers), Québeci väärtpaberituruseaduse ja Québeci tuletisinstrumentide seaduse kohaselt vastu võetud õigusakte ning AMFi välja antud otsuseid ja korraldusi. Québecis kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama AMFilt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana või tunnustamisest erandi saanud kliiringukojana (erandi saanud kliiringukoda). AMF võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringukojale luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana või erandi saanud kliiringukojana. AMF on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringukodade puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. |
| --- | --- |

(13)

Québecis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad Québeci väärtpaberituruseadust (Securities Act), Québeci tuletisinstrumentide seadust (Derivatives Act), finantsturuasutuse seadust (Act respecting the Autorité des marchés financiers), Québeci väärtpaberituruseaduse ja Québeci tuletisinstrumentide seaduse kohaselt vastu võetud õigusakte ning AMFi välja antud otsuseid ja korraldusi. Québecis kliirimisteenuste osutamiseks peab keskne vastaspool saama AMFilt loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana või tunnustamisest erandi saanud kliiringukojana (erandi saanud kliiringukoda). AMF võib kehtestada tingimused, mille alusel antakse kliiringukojale luba tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana või erandi saanud kliiringukojana. AMF on välja andnud tunnustamiskorraldused kõigi kliiringukodade puhul, kellele ta on andnud loa tegutsemiseks tunnustatud kliiringukojana, nõudes, et need peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid.

| (14) | Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes provintsides asutatud kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada riskimaandamise sama tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(14)

Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes provintsides asutatud kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada riskimaandamise sama tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (15) | Finantsturg, kus asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Kanadas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 3 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(15)

Finantsturg, kus asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Kanadas kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 3 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (16) | Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad normid, sealhulgas väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste välja antud tunnustamiskorraldused, millega nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, maandavad asjaomastes provintsides olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(16)

Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad normid, sealhulgas väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste välja antud tunnustamiskorraldused, millega nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, maandavad asjaomastes provintsides olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (17) | Seepärast leiab komisjon, et asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast leiab komisjon, et asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (18) | Vastavalt artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (19) | Järelevalvet mitmes provintsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostatakse asjaomaste provintside väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste koostöös. Järelevalvet kesksete vastaspoolte üle, kelle puhul on Kanada Pank teinud kindlaks süsteemse riski olemasolu, teostatakse asjaomaste provintside väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste ja Kanada Panga koostöös. |
| --- | --- |

(19)

Järelevalvet mitmes provintsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostatakse asjaomaste provintside väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste koostöös. Järelevalvet kesksete vastaspoolte üle, kelle puhul on Kanada Pank teinud kindlaks süsteemse riski olemasolu, teostatakse asjaomaste provintside väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste ja Kanada Panga koostöös.

| (20) | Albertas on ASC-l laialdased volitused võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tegevusloa saanud kliiringuasutuse (tunnustatud või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutus) suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Alberta väärtpaberituruõigust. Nii tunnustatud kui ka erandi saanud kliiringuasutused peavad esitama teabe, dokumendid või andmed, et tagada kohaldatavate normide järgimine. ASC võib nii tunnustatud kui ka erandi saanud kliiringuasutustele määrata halduskaristusi ning peatada ja tühistada kliiringuasutuse tunnustamine või tunnustamisest erandi tegemise korraldus või muuta nende tingimusi. Samuti võib ASC taotleda kohtult otsust nõuete mittejärgimise kohta, algatada muu kohtumenetluse ja korraldada uurimise, mille tulemusel võidakse kehtestada mitmesuguseid sanktsioone. Samuti võidakse määrata karistused juriidiliste isikute või äriühingute juhtidele või töötajatele või muudele isikutele, kes on lubanud rikkuda Alberta väärtpaberituruõigust, selle heaks kiitnud või sellega nõustunud. Tunnustatud kliiringuasutuste puhul korraldab ASC kohapealseid kontrolle ja korrapäraseid konsultatsioone, vaatab läbi ja analüüsib nõutavat teavet ning võib teha otsuse tunnustatud kliiringuasutuse mis tahes sise-eeskirja, protseduuri või tava kohta, kui ASC peab seda avalikes huvides vajalikuks. |
| --- | --- |

(20)

Albertas on ASC-l laialdased volitused võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tegevusloa saanud kliiringuasutuse (tunnustatud või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutus) suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Alberta väärtpaberituruõigust. Nii tunnustatud kui ka erandi saanud kliiringuasutused peavad esitama teabe, dokumendid või andmed, et tagada kohaldatavate normide järgimine. ASC võib nii tunnustatud kui ka erandi saanud kliiringuasutustele määrata halduskaristusi ning peatada ja tühistada kliiringuasutuse tunnustamine või tunnustamisest erandi tegemise korraldus või muuta nende tingimusi. Samuti võib ASC taotleda kohtult otsust nõuete mittejärgimise kohta, algatada muu kohtumenetluse ja korraldada uurimise, mille tulemusel võidakse kehtestada mitmesuguseid sanktsioone. Samuti võidakse määrata karistused juriidiliste isikute või äriühingute juhtidele või töötajatele või muudele isikutele, kes on lubanud rikkuda Alberta väärtpaberituruõigust, selle heaks kiitnud või sellega nõustunud. Tunnustatud kliiringuasutuste puhul korraldab ASC kohapealseid kontrolle ja korrapäraseid konsultatsioone, vaatab läbi ja analüüsib nõutavat teavet ning võib teha otsuse tunnustatud kliiringuasutuse mis tahes sise-eeskirja, protseduuri või tava kohta, kui ASC peab seda avalikes huvides vajalikuks.

| (21) | Briti Columbias teostab BCSC pidevat järelevalvet tunnustatud kliiringuasutuste üle, korraldades korrapäraselt kohapealseid kontrolle, vahetades pidevalt teavet kliiringuasutuste kõrgema juhtkonnaga, vaadates läbi kliiringuasutuste esitatava teabe ja jälgides, kas kliiringuasutused täidavad muu hulgas riskide juhtimisega seotud nõudeid. BCSC-l on laialdased volitused võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tunnustatud kliiringuasutuse suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Briti Columbia väärtpaberituruseadust. Sellised meetmed hõlmavad otsuste tegemist tunnustatud kliiringuasutuse sise-eeskirjade, normide, protseduuride, tavade või tegutsemisviiside kohta ning korralduste tegemist seoses tunnustatud kliiringuasutusega ja kliiringuasutuse tunnustamise peatamise või tühistamisega, ning uurimise korraldamist, mille tulemusel võidakse kehtestada sanktsioonid. |
| --- | --- |

(21)

Briti Columbias teostab BCSC pidevat järelevalvet tunnustatud kliiringuasutuste üle, korraldades korrapäraselt kohapealseid kontrolle, vahetades pidevalt teavet kliiringuasutuste kõrgema juhtkonnaga, vaadates läbi kliiringuasutuste esitatava teabe ja jälgides, kas kliiringuasutused täidavad muu hulgas riskide juhtimisega seotud nõudeid. BCSC-l on laialdased volitused võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tunnustatud kliiringuasutuse suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Briti Columbia väärtpaberituruseadust. Sellised meetmed hõlmavad otsuste tegemist tunnustatud kliiringuasutuse sise-eeskirjade, normide, protseduuride, tavade või tegutsemisviiside kohta ning korralduste tegemist seoses tunnustatud kliiringuasutusega ja kliiringuasutuse tunnustamise peatamise või tühistamisega, ning uurimise korraldamist, mille tulemusel võidakse kehtestada sanktsioonid.

| (22) | Manitobas teostab MSC pidevat järelevalvet tegevusloa saanud tunnustatud ja tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutuste üle. Erandi saanud kliiringuasutuste üle teostab MSC piiratumat järelevalvet. Tunnustatud kliiringuasutuste ja kliiringukodade üle teostatakse järelevalvet aruannete korrapärase läbivaatamise, perioodiliste kohapealsete kontrollide korraldamise, kliiringuasutuse või kliiringukoja kõrgema juhtkonnaga teabe pideva vahetamise ning riskide ja kontrollimeetmete iga-aastase hindamise abil. MSC võib võtta mitmeid meetmeid juhul, kui tegevusloa saanud tunnustatud või erandi saanud kliiringuasutus või kliiringukoda rikub teatavaid nõudeid, sealhulgas võib MSC kehtestada kliiringuasutusele tegevusloa andmise tingimused, peatada või tühistada kliiringuasutuse või kliiringukoja tegevusloa või korraldada uurimise, mille tulemusel võidakse määrata trahvid või kehtestada muud sanktsioonid. |
| --- | --- |

(22)

Manitobas teostab MSC pidevat järelevalvet tegevusloa saanud tunnustatud ja tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutuste üle. Erandi saanud kliiringuasutuste üle teostab MSC piiratumat järelevalvet. Tunnustatud kliiringuasutuste ja kliiringukodade üle teostatakse järelevalvet aruannete korrapärase läbivaatamise, perioodiliste kohapealsete kontrollide korraldamise, kliiringuasutuse või kliiringukoja kõrgema juhtkonnaga teabe pideva vahetamise ning riskide ja kontrollimeetmete iga-aastase hindamise abil. MSC võib võtta mitmeid meetmeid juhul, kui tegevusloa saanud tunnustatud või erandi saanud kliiringuasutus või kliiringukoda rikub teatavaid nõudeid, sealhulgas võib MSC kehtestada kliiringuasutusele tegevusloa andmise tingimused, peatada või tühistada kliiringuasutuse või kliiringukoja tegevusloa või korraldada uurimise, mille tulemusel võidakse määrata trahvid või kehtestada muud sanktsioonid.

| (23) | Ontarios teostab OSC pidevat järelevalvet tunnustatud kliiringuasutustena tegutsemiseks loa saanud kesksete vastaspoolte üle, korraldades muu hulgas korrapäraselt kohapealseid kontrolle, vahetades pidevalt teavet kliiringusasutuste kõrgema juhtkonnaga ja hinnates regulaarselt riske ja kontrollimeetmeid, samuti vaadates läbi kliiringuasutuste esitatava teabe ja jälgides, kas kliiringusasutused täidavad riskide juhtimisega seotud nõudeid. Erandi saanud kliiringuasutuste üle teostab OSC piiratumat järelevalvet. OSC-l on laialdased volitused teha mis tahes otsuseid tunnustatud kliiringuasutuse sise-eeskirjade, normide, protseduuride ja tegutsemisviiside kohta ning võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tegevusloa saanud kliiringuasutuse (tunnustatud või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutus) suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Ontario väärtpaberituruseadust. Sellised meetmed hõlmavad kliiringuasutuse kohta otsuste või korralduste tegemist, kliiringuasutuse suhtes tingimuste, piirangute või nõuete kehtestamist, kliiringuasutuse tegevusloa peatamist või tühistamist ja uurimise korraldamist, mille tulemusel võidakse määrata trahvid või karistused. |
| --- | --- |

(23)

Ontarios teostab OSC pidevat järelevalvet tunnustatud kliiringuasutustena tegutsemiseks loa saanud kesksete vastaspoolte üle, korraldades muu hulgas korrapäraselt kohapealseid kontrolle, vahetades pidevalt teavet kliiringusasutuste kõrgema juhtkonnaga ja hinnates regulaarselt riske ja kontrollimeetmeid, samuti vaadates läbi kliiringuasutuste esitatava teabe ja jälgides, kas kliiringusasutused täidavad riskide juhtimisega seotud nõudeid. Erandi saanud kliiringuasutuste üle teostab OSC piiratumat järelevalvet. OSC-l on laialdased volitused teha mis tahes otsuseid tunnustatud kliiringuasutuse sise-eeskirjade, normide, protseduuride ja tegutsemisviiside kohta ning võtta mis tahes parandus- või hoiatavaid meetmeid tegevusloa saanud kliiringuasutuse (tunnustatud või tunnustamisest erandi saanud kliiringuasutus) suhtes, kui see on avalikes huvides või kui kliiringuasutus on rikkunud Ontario väärtpaberituruseadust. Sellised meetmed hõlmavad kliiringuasutuse kohta otsuste või korralduste tegemist, kliiringuasutuse suhtes tingimuste, piirangute või nõuete kehtestamist, kliiringuasutuse tegevusloa peatamist või tühistamist ja uurimise korraldamist, mille tulemusel võidakse määrata trahvid või karistused.

| (24) | Québecis on AMFil laialdased järelevalvevolitused seoses tegevusloa saanud kliiringukodade tegevusega ja ta jälgib, kas kesksed vastaspooled järgivad Québeci väärtpaberituruseadust, Québeci tuletisinstrumentide seadust ja finantsturuasutuse seadust. Nende seadustega on loodud üldine õigusraamistik, mille kohaselt ta teostab finantsüksuste (nt tegevusloa saanud kliiringukojad) üle järelevalvet või järelevaatamist. AMFil on iga tegevusloa saanud kliiringukoja puhul õigus nõuda teavet, korraldada vande all ülekuulamist, viia läbi uurimist ja korraldada kohapealset kontrolli. AMF võib võtta mitmeid meetmeid juhul, kui kliiringuasutus rikub teatavaid nõudeid. Kõnealused meetmed hõlmavad tunnustatud kliiringukoja sise-eeskirjade ja protseduuride kohaldamise peatamist, korralduse tegemist tunnustatud kliiringukoja normi või tava muutmiseks, et viia see kooskõlla kohaldatavate õigusaktidega, tunnustatud kliiringukoja suhtes meetmete võtmist, et tagada vastavus AMFile antud volitustele või kohaldatavatele õigusnormidele, tunnustatud kliiringukojale trahvi määramist ja kliiringukojale antud tegevusloa või tema suhtes tehtud erandi kohandamist, peatamist või tühistamist. |
| --- | --- |

(24)

Québecis on AMFil laialdased järelevalvevolitused seoses tegevusloa saanud kliiringukodade tegevusega ja ta jälgib, kas kesksed vastaspooled järgivad Québeci väärtpaberituruseadust, Québeci tuletisinstrumentide seadust ja finantsturuasutuse seadust. Nende seadustega on loodud üldine õigusraamistik, mille kohaselt ta teostab finantsüksuste (nt tegevusloa saanud kliiringukojad) üle järelevalvet või järelevaatamist. AMFil on iga tegevusloa saanud kliiringukoja puhul õigus nõuda teavet, korraldada vande all ülekuulamist, viia läbi uurimist ja korraldada kohapealset kontrolli. AMF võib võtta mitmeid meetmeid juhul, kui kliiringuasutus rikub teatavaid nõudeid. Kõnealused meetmed hõlmavad tunnustatud kliiringukoja sise-eeskirjade ja protseduuride kohaldamise peatamist, korralduse tegemist tunnustatud kliiringukoja normi või tava muutmiseks, et viia see kooskõlla kohaldatavate õigusaktidega, tunnustatud kliiringukoja suhtes meetmete võtmist, et tagada vastavus AMFile antud volitustele või kohaldatavatele õigusnormidele, tunnustatud kliiringukojale trahvi määramist ja kliiringukojale antud tegevusloa või tema suhtes tehtud erandi kohandamist, peatamist või tühistamist.

| (25) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (26) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab asjaomaste provintside õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (27) | Kolmanda riigi kesksed vastaspooled, kes soovivad tegutseda kliiringuasutuse või kliiringukojana Briti Columbias ja Manitobas, võivad asjaomases provintsis taotleda, ja need kesksed vastaspooled, kes soovivad tegutseda Albertas, Ontarios ja Québecis, peavad asjaomases provintsis taotlema tunnustamist või erandit tunnustamisest, mis võimaldab neil osutada Kanadas samu kliirimisteenuseid, mida neil on lubatud osutada kolmandas riigis, võttes arvesse tunnustamis- või erandi tegemise korralduses sätestatud asjakohaseid tingimusi. Erandit võib kohaldada juhul, kui kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole provintsi turu seisukohast süsteemselt oluline või kui ta muul viisil ei tekita kapitaliturgudele märkimisväärset riski, tingimusel et tema suhtes kohaldatakse võrreldavat õiguskorda. Isegi juhul, kui kolmanda riigi keskne vastaspool peab taotlema tunnustamist, võivad ametiasutused toetuda kolmanda riigi reguleeriva asutuse järelevalvele, kui kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes kohaldatav õiguskord on võrreldav asjaomases provintsis kohaldatava õiguskorraga. |
| --- | --- |

(27)

Kolmanda riigi kesksed vastaspooled, kes soovivad tegutseda kliiringuasutuse või kliiringukojana Briti Columbias ja Manitobas, võivad asjaomases provintsis taotleda, ja need kesksed vastaspooled, kes soovivad tegutseda Albertas, Ontarios ja Québecis, peavad asjaomases provintsis taotlema tunnustamist või erandit tunnustamisest, mis võimaldab neil osutada Kanadas samu kliirimisteenuseid, mida neil on lubatud osutada kolmandas riigis, võttes arvesse tunnustamis- või erandi tegemise korralduses sätestatud asjakohaseid tingimusi. Erandit võib kohaldada juhul, kui kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole provintsi turu seisukohast süsteemselt oluline või kui ta muul viisil ei tekita kapitaliturgudele märkimisväärset riski, tingimusel et tema suhtes kohaldatakse võrreldavat õiguskorda. Isegi juhul, kui kolmanda riigi keskne vastaspool peab taotlema tunnustamist, võivad ametiasutused toetuda kolmanda riigi reguleeriva asutuse järelevalvele, kui kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes kohaldatav õiguskord on võrreldav asjaomases provintsis kohaldatava õiguskorraga.

| (28) | Kuigi tuleb märkida, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Kanada asjaomaste provintside õiguskorra tunnustamise menetluse struktuur erineb määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud menetlusest, tuleks seda siiski käsitada samaväärsena, kuna sellega on ette nähtud tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi tuleb märkida, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Kanada asjaomaste provintside õiguskorra tunnustamise menetluse struktuur erineb määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud menetlusest, tuleks seda siiski käsitada samaväärsena, kuna sellega on ette nähtud tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem.

| (29) | Seega tuleks Kanada asjaomastes provintsides kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima asjaomaste provintside kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(29)

Seega tuleks Kanada asjaomastes provintsides kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima asjaomaste provintside kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (30) | Kanadas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(30)

Kanadas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (31) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Kanada provintside Alberta, Briti Columbia, Manitoba, Ontario ja Québeci õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb Alberta väärtpaberituruseadusest, Briti Columbia väärtpaberituruseadusest, Manitoba kaubafutuuriseadusest, Manitoba väärtpaberituruseadusest, Ontario väärtpaberituruseadusest, Québeci väärtpaberituruseadusest, Québeci tuletisinstrumentide seadusest, finantsturuasutuse seadusest ning nende alusel vastu võetud õigusnormidest, otsustest, juhistest ja korraldustest, sealhulgas asjaomastes provintsides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatest tunnustamiskorraldustest, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turu infrastruktuuride komiteeks.

2

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2041,

13. november 2015,

keskseid vastaspooli käsitleva Mehhiko õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Mehhiko õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Mehhiko õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

| (3) | Käesolev otsus ei põhine üksnes Mehhikos kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus ei põhine üksnes Mehhikos kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (6) | Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest nõuetest, mille on välja andnud Mehhiko pangandus- ja väärtpaberikomisjon (Comisión Nacional Bancaria y de Valores, edaspidi „CNBV”) ning riigi rahanduse ja krediidi sekretariaat (Secretaría de Hacienda y Crédito Público, edaspidi „SHCP”), ja börsil kaubeldavate tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest usaldatavusnõuetest, mille on välja andnud CNBV (mõlemad koos edaspidi „esmased normid”). Esmaste normidega on ette nähtud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad pidevalt täitma, et osutada kliirimisteenuseid Mehhikos. Mehhikos asutatud kesksetele vastaspooltele annab tegevusloa SHCP, tuginedes CNBV ja Mehhiko Panga arvamusele. |
| --- | --- |

(6)

Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest nõuetest, mille on välja andnud Mehhiko pangandus- ja väärtpaberikomisjon (Comisión Nacional Bancaria y de Valores, edaspidi „CNBV”) ning riigi rahanduse ja krediidi sekretariaat (Secretaría de Hacienda y Crédito Público, edaspidi „SHCP”), ja börsil kaubeldavate tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest usaldatavusnõuetest, mille on välja andnud CNBV (mõlemad koos edaspidi „esmased normid”). Esmaste normidega on ette nähtud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad pidevalt täitma, et osutada kliirimisteenuseid Mehhikos. Mehhikos asutatud kesksetele vastaspooltele annab tegevusloa SHCP, tuginedes CNBV ja Mehhiko Panga arvamusele.

| (7) | Nii CNBV kui ka Mehhiko Pank on teinud poliitilised avaldused, milles selgitatakse, et Mehhikos tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. |
| --- | --- |

(7)

Nii CNBV kui ka Mehhiko Pank on teinud poliitilised avaldused, milles selgitatakse, et Mehhikos tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon.

| (8) | Esmaste normide kohaselt peavad kesksed vastaspooled võtma vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mis käsitlevad kõiki nende tegevuse olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid peab heaks kiitma SHCP, tuginedes Mehhiko Panga ja CNBV arvamusele. Kõnealuseid sise-eeskirju ja protseduure ei saa muuta juhul, kui SHCP, CNBV või Mehhiko Pank on selle vastu. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid või nende kohandused võib heaks kiita ka tingimusel, et neis tuleb teha teatavad muudatused. Sama protseduuri kohaldatakse äriühingu dokumentide heakskiitmise ja muutmise korral. Samuti peab Mehhiko Pank CNBV arvamusele tuginedes heaks kiitma keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava. |
| --- | --- |

(8)

Esmaste normide kohaselt peavad kesksed vastaspooled võtma vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mis käsitlevad kõiki nende tegevuse olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid peab heaks kiitma SHCP, tuginedes Mehhiko Panga ja CNBV arvamusele. Kõnealuseid sise-eeskirju ja protseduure ei saa muuta juhul, kui SHCP, CNBV või Mehhiko Pank on selle vastu. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid või nende kohandused võib heaks kiita ka tingimusel, et neis tuleb teha teatavad muudatused. Sama protseduuri kohaldatakse äriühingu dokumentide heakskiitmise ja muutmise korral. Samuti peab Mehhiko Pank CNBV arvamusele tuginedes heaks kiitma keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava.

| (9) | Seega on Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esmaste normidega kesksetele vastaspooltele kehtestatud põhimõtetega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Mehhikos. Esmased normid moodustavad Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad kesksed vastaspooled esitama pädevatele asutustele heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava moodustavad Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ja nendes tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid täidab. CNBV ja Mehhiko Pank hindavad seda, kuidas keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid ja finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid järgib. Pärast seda, kui pädevad asutused on sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava heaks kiitnud, muutuvad need keskse vastaspoole jaoks õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

(9)

Seega on Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esmaste normidega kesksetele vastaspooltele kehtestatud põhimõtetega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Mehhikos. Esmased normid moodustavad Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad kesksed vastaspooled esitama pädevatele asutustele heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava moodustavad Mehhiko õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ja nendes tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid täidab. CNBV ja Mehhiko Pank hindavad seda, kuidas keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid ja finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid järgib. Pärast seda, kui pädevad asutused on sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava heaks kiitnud, muutuvad need keskse vastaspoole jaoks õiguslikult siduvaks.

| (10) | Kesksete vastaspoolte suhtes Mehhikos kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on Mehhikos asutatud kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(10)

Kesksete vastaspoolte suhtes Mehhikos kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on Mehhikos asutatud kesksetes vastaspooltes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (11) | Finantsturg, kus Mehhikos tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Mehhikos kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Mehhikos asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(11)

Finantsturg, kus Mehhikos tegevusloa saanud kesksed vastaspooled teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Mehhikos kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Mehhikos asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (12) | Mehhikos asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad Mehhikos olevat väiksemat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(12)

Mehhikos asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja protseduurid, äriühingu dokumendid, keskse vastaspoole finantsvahendite arvutamise metoodikad ja likviidsuskava, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad Mehhikos olevat väiksemat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (13) | Seepärast leiab komisjon, et Mehhiko õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast leiab komisjon, et Mehhiko õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Mehhiko õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Mehhiko õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (15) | Kesksete vastaspoolte üle teostavad Mehhikos järelevalvet CNBV ja Mehhiko Pank vastavalt oma volitustele. CNBV-l ja Mehhiko Pangal on volitused pidevalt kontrollida, kas kesksed vastaspooled täidavad nende suhtes kohaldatavaid õiguslikult siduvaid nõudeid. Sellega seoses võivad CNBV ja Mehhiko Pank nõuda kesksetelt vastaspooltelt teavet, teha kohapealseid kontrolle, esitada juhiseid selleks, et kõrvaldada usaldatavusnõuete või -tavade rikkumisi või võimalikke rikkumisi, mis on vastuolus finantsturgude nõuetekohase toimimisega, ja nõuda, et kesksed vastaspooled kehtestaksid sisekontrolli ja võtaksid riskikontrollimeetmeid. Lisaks võib CNBV vabastada ametist keskse vastaspoole juhtkonna, teatavate komiteede liikmeid ja muid töötajaid. Samuti on SHCP-l õigus tunnistada CNBV ja Mehhiko Panga arvamuse alusel kehtetuks keskse vastaspoole tegevusluba. CNBV ja Mehhiko Pank võivad kesksetele vastaspooltele kehtestada ka distsiplinaarmeetmeid ja määrata neile trahve kohaldatavate normide mittejärgimise eest. |
| --- | --- |

(15)

Kesksete vastaspoolte üle teostavad Mehhikos järelevalvet CNBV ja Mehhiko Pank vastavalt oma volitustele. CNBV-l ja Mehhiko Pangal on volitused pidevalt kontrollida, kas kesksed vastaspooled täidavad nende suhtes kohaldatavaid õiguslikult siduvaid nõudeid. Sellega seoses võivad CNBV ja Mehhiko Pank nõuda kesksetelt vastaspooltelt teavet, teha kohapealseid kontrolle, esitada juhiseid selleks, et kõrvaldada usaldatavusnõuete või -tavade rikkumisi või võimalikke rikkumisi, mis on vastuolus finantsturgude nõuetekohase toimimisega, ja nõuda, et kesksed vastaspooled kehtestaksid sisekontrolli ja võtaksid riskikontrollimeetmeid. Lisaks võib CNBV vabastada ametist keskse vastaspoole juhtkonna, teatavate komiteede liikmeid ja muid töötajaid. Samuti on SHCP-l õigus tunnistada CNBV ja Mehhiko Panga arvamuse alusel kehtetuks keskse vastaspoole tegevusluba. CNBV ja Mehhiko Pank võivad kesksetele vastaspooltele kehtestada ka distsiplinaarmeetmeid ja määrata neile trahve kohaldatavate normide mittejärgimise eest.

| (16) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Mehhiko õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Mehhiko õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (18) | Mehhiko Pank võib tunnustada kolmanda riigi keskseid vastaspooli, mis tegelevad tuletistehingute kliirimisega ja mis on saanud tegevusloa kolmandas riigis, milles tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud samaväärne tulemus, nagu on tagatud Mehhikos kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga, ja mis järgivad finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle tuleb teostada tõhusat järelevalvet, millega tagatakse kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra järgimine. Samuti peavad Mehhiko Pank või CNBV ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamiseks sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi. |
| --- | --- |

(18)

Mehhiko Pank võib tunnustada kolmanda riigi keskseid vastaspooli, mis tegelevad tuletistehingute kliirimisega ja mis on saanud tegevusloa kolmandas riigis, milles tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud samaväärne tulemus, nagu on tagatud Mehhikos kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga, ja mis järgivad finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid. Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle tuleb teostada tõhusat järelevalvet, millega tagatakse kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra järgimine. Samuti peavad Mehhiko Pank või CNBV ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamiseks sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi.

| (19) | Seepärast tuleks kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Mehhiko õiguskorra tunnustamise menetlust käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Mehhiko õiguskorra tunnustamise menetlust käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (20) | Seega tuleks Mehhikos asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Mehhiko kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(20)

Seega tuleks Mehhikos asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Mehhiko kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (21) | Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(21)

Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (22) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Mehhiko õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest nõuetest ja börsil kaubeldavate tuletislepingute turu osaliste suhtes kohaldatavatest usaldatavusnõuetest, mida täiendavad CNBV ja Mehhiko Panga poliitilised avaldused finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete kohaldamise kohta, ja mida kohaldatakse Mehhikos tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nime muudeti, alates 1. septembrist 2014 on see makse- ja turuinfrastruktuuri komitee.

2

---

| 14.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2042,

13. november 2015,

keskseid vastaspooli käsitleva Šveitsi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed standardid on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Šveitsi õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Šveitsi õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

| (3) | 1. septembril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) tehnilist nõu õigus- ja järelevalvekorra kohta, mida kohaldatakse Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes. Tehnilises nõuandes märgitakse, et Šveitsis jurisdiktsiooni tasandil kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

1. septembril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) tehnilist nõu õigus- ja järelevalvekorra kohta, mida kohaldatakse Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes. Tehnilises nõuandes märgitakse, et Šveitsis jurisdiktsiooni tasandil kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega, peavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Šveitsi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad riigipanga 18. märtsi 2004. aasta määrust (National Bank Ordinance) ja selle alusel Šveitsi riigipanga vastu võetud õigusakte, samuti pankade ja hoiupankade föderaalseadust (Federal Act on Banks and Saving Banks) ning Šveitsi finantsjärelevalveasutuse (Swiss Financial Market Supervisory Authority, edaspidi „FINMA”) välja antud määrusi ja ringkirju. Riigipanga määrus vaadati hiljuti läbi, et rakendada finantsturgude infrastruktuuri põhimõtted, mille on välja andnud makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, ja tagada samaväärsus määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega. Läbivaadatud õigusraamistikus on mitmed erinevused Šveitsi jurisdiktsiooni tasandil kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Šveitsi riigipank on siiski välja andnud seletuskirja riigipanga määruse osalise läbivaatamise kohta, milles on esitatud riigipanga määruse tõlgendavad suunised, milles selgitatakse eelkõige, et läbivaadatud riigipanga määrusega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid ja et riigipanga määruse tõlgendamisel tuleks võtta arvesse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid ja määruse (EL) nr 648/2012 IV ja V jaotist. |
| --- | --- |

(6)

Šveitsi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad riigipanga 18. märtsi 2004. aasta määrust (National Bank Ordinance) ja selle alusel Šveitsi riigipanga vastu võetud õigusakte, samuti pankade ja hoiupankade föderaalseadust (Federal Act on Banks and Saving Banks) ning Šveitsi finantsjärelevalveasutuse (Swiss Financial Market Supervisory Authority, edaspidi „FINMA”) välja antud määrusi ja ringkirju. Riigipanga määrus vaadati hiljuti läbi, et rakendada finantsturgude infrastruktuuri põhimõtted, mille on välja andnud makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, ja tagada samaväärsus määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega. Läbivaadatud õigusraamistikus on mitmed erinevused Šveitsi jurisdiktsiooni tasandil kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Šveitsi riigipank on siiski välja andnud seletuskirja riigipanga määruse osalise läbivaatamise kohta, milles on esitatud riigipanga määruse tõlgendavad suunised, milles selgitatakse eelkõige, et läbivaadatud riigipanga määrusega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid ja et riigipanga määruse tõlgendamisel tuleks võtta arvesse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid ja määruse (EL) nr 648/2012 IV ja V jaotist.

| (7) | Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad vastu võtma põhikirja, sise-eeskirjad, pädevuseeskirjad ja teatavad sisepõhimõtted, millega tuleb üksikasjalikult ette näha, kuidas keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid kooskõlas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete ja määrusega (EL) nr 648/2012 täidab, nagu on selgitatud seletuskirjas riigipanga määruse osalise läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad vastu võtma põhikirja, sise-eeskirjad, pädevuseeskirjad ja teatavad sisepõhimõtted, millega tuleb üksikasjalikult ette näha, kuidas keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid kooskõlas finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete ja määrusega (EL) nr 648/2012 täidab, nagu on selgitatud seletuskirjas riigipanga määruse osalise läbivaatamise kohta.

| (8) | Šveitsi riigipank ja FINMA jagavad kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimisega seotud ülesandeid ja teevad nende ülesannete täitmisel koostööd. Šveitsis asutatud kesksetele vastaspooltele on FINMA andnud loa tegutsemiseks pangana. FINMA võib keskse vastaspoole suhtes teha erandi pankade ja hoiupankade föderaalseaduse teatavatest sätetest ja kohandada oma nõudeid, et võtta arvesse keskse vastaspoole kliirimistegevust ja riskiprofiili. FINMA ringkirjades käsitletakse muu hulgas maksevõimet, juhtimist, riskijuhtimist, auditit ja aruandlust. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi riigipank ja FINMA jagavad kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimisega seotud ülesandeid ja teevad nende ülesannete täitmisel koostööd. Šveitsis asutatud kesksetele vastaspooltele on FINMA andnud loa tegutsemiseks pangana. FINMA võib keskse vastaspoole suhtes teha erandi pankade ja hoiupankade föderaalseaduse teatavatest sätetest ja kohandada oma nõudeid, et võtta arvesse keskse vastaspoole kliirimistegevust ja riskiprofiili. FINMA ringkirjades käsitletakse muu hulgas maksevõimet, juhtimist, riskijuhtimist, auditit ja aruandlust.

| (9) | Seega on Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Pankade ja hoiupankade föderaalseaduses, riigipanga määruses ning nende alusel vastu võetud normides, korraldustes ja ringkirjades (esmased normid) kehtestatud põhimõtetega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Šveitsis. Kõnealused esmased normid moodustavad Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled esitama FINMA-le heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja -põhimõtted. Kõnealused sise-eeskirjad ja -põhimõtted moodustavad Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. Pärast seda, kui FINMA on sise-eeskirjad ja -põhimõtted heaks kiitnud, muutuvad need keskse vastaspoole jaoks õiguslikult siduvaks. Seepärast moodustavad kõnealused sise-eeskirjad ja -põhimõtted selle õigus- ja järelevalvekorra lahutamatu osa, mida Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima. Juhul kui keskne vastaspool esmaseid norme või sise-eeskirju ja -põhimõtteid ei järgi, võib FINMA võtta tema suhtes haldusmeetmeid, sealhulgas tühistada asjaomase keskse vastaspoole tegevusloa. |
| --- | --- |

(9)

Seega on Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Pankade ja hoiupankade föderaalseaduses, riigipanga määruses ning nende alusel vastu võetud normides, korraldustes ja ringkirjades (esmased normid) kehtestatud põhimõtetega on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Šveitsis. Kõnealused esmased normid moodustavad Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Selleks et tõendada esmaste normide järgimist, peavad Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled esitama FINMA-le heakskiitmiseks oma sise-eeskirjad ja -põhimõtted. Kõnealused sise-eeskirjad ja -põhimõtted moodustavad Šveitsi õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. Pärast seda, kui FINMA on sise-eeskirjad ja -põhimõtted heaks kiitnud, muutuvad need keskse vastaspoole jaoks õiguslikult siduvaks. Seepärast moodustavad kõnealused sise-eeskirjad ja -põhimõtted selle õigus- ja järelevalvekorra lahutamatu osa, mida Šveitsis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima. Juhul kui keskne vastaspool esmaseid norme või sise-eeskirju ja -põhimõtteid ei järgi, võib FINMA võtta tema suhtes haldusmeetmeid, sealhulgas tühistada asjaomase keskse vastaspoole tegevusloa.

| (10) | Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja -põhimõtted tagavad tulemuse, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise nõuete eesmärgiga. Õiguslikult siduvad nõuded, mida praegu kohaldatakse Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes seoses makseviivituste arvuga, mis peab olema kaetud kõigi finantsvahenditega, likviidsusriskiga, talitluspidevusega, tagatisnõuetega, investeerimispoliitikaga, arveldusriskiga, varade eraldamisega ja kasumlikkusega, alustamise tagatise arvutamisega, juhtimisega, sealhulgas organisatsiooniliste nõuetega. kõrgema juhtkonnaga seotud nõuetega, riskikomiteega, arvestuse pidamisega, olulise osalusega, pädevatele asutustele esitatava teabega, huvide konfliktiga, tegevuse edasiandmisega ja ärikäitumisega tagavad tulemuse, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 nõuete eesmärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja -põhimõtted tagavad tulemuse, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise nõuete eesmärgiga. Õiguslikult siduvad nõuded, mida praegu kohaldatakse Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes seoses makseviivituste arvuga, mis peab olema kaetud kõigi finantsvahenditega, likviidsusriskiga, talitluspidevusega, tagatisnõuetega, investeerimispoliitikaga, arveldusriskiga, varade eraldamisega ja kasumlikkusega, alustamise tagatise arvutamisega, juhtimisega, sealhulgas organisatsiooniliste nõuetega. kõrgema juhtkonnaga seotud nõuetega, riskikomiteega, arvestuse pidamisega, olulise osalusega, pädevatele asutustele esitatava teabega, huvide konfliktiga, tegevuse edasiandmisega ja ärikäitumisega tagavad tulemuse, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 nõuete eesmärgiga.

| (11) | Seepärast leiab komisjon, et Šveitsi õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast leiab komisjon, et Šveitsi õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (12) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Šveitsi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Šveitsi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (13) | Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostab pidevat järelevalvet FINMA ja järelevaatamist Šveitsi riigipank, et tagada tegevusloa ja muude kohaldatavate regulatiivsete nõuete tingimuste täitmine. Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tehakse igal aastal audit. Kesksed vastaspooled peavad esitama audiitorühingule auditi tegemiseks vajaliku teabe. Kui audiitorühing tuvastab järelevalvenõuete või muude normide rikkumise, kehtestab ta asjaomasele kesksele vastaspoolele tähtaja rikkumise kõrvaldamiseks ja teavitab FINMAt juhul, kui rikkumist ei ole tähtajaks kõrvaldatud. Järelevalvenõuete või muude normide tõsise rikkumise korral teavitab audiitorühing FINMAt viivitamata. Nii kesksed vastaspooled kui ka audiitorühingud peavad esitama FINMA-le kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe ja teatama talle viivitamata igast järelevalve seisukohast olulisest juhtumist. Lisaks teostab FINMA sihipärast kohapealset kontrolli, vaatab läbi perioodilised aruanded ning kohtub korrapäraselt keskse vastaspoole juhtkonna ja töötajatega. |
| --- | --- |

(13)

Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teostab pidevat järelevalvet FINMA ja järelevaatamist Šveitsi riigipank, et tagada tegevusloa ja muude kohaldatavate regulatiivsete nõuete tingimuste täitmine. Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tehakse igal aastal audit. Kesksed vastaspooled peavad esitama audiitorühingule auditi tegemiseks vajaliku teabe. Kui audiitorühing tuvastab järelevalvenõuete või muude normide rikkumise, kehtestab ta asjaomasele kesksele vastaspoolele tähtaja rikkumise kõrvaldamiseks ja teavitab FINMAt juhul, kui rikkumist ei ole tähtajaks kõrvaldatud. Järelevalvenõuete või muude normide tõsise rikkumise korral teavitab audiitorühing FINMAt viivitamata. Nii kesksed vastaspooled kui ka audiitorühingud peavad esitama FINMA-le kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe ja teatama talle viivitamata igast järelevalve seisukohast olulisest juhtumist. Lisaks teostab FINMA sihipärast kohapealset kontrolli, vaatab läbi perioodilised aruanded ning kohtub korrapäraselt keskse vastaspoole juhtkonna ja töötajatega.

| (14) | Kui FINMA jõuab järeldusele, et õigus- ja järelevalvekorda on rikutud, võib ta võtta spetsiifilisi meetmeid. Eelkõige võib FINMA kehtestada isikule keelu töötada juhtival ametikohal või konfiskeerida rikkumise tulemusel saadud tulu. Samuti võib FINMA määrata uurija, kes uurib õigus- ja järelevalvekorra rikkumisega seotud asjaolusid või rakendab tema kehtestatud järelevalvemeetmeid. Uurimisealune keskne vastaspool peab tagama uurijale juurdepääsu oma ruumidele ning esitama teabe ja dokumendid, mida uurija uurimise teostamiseks nõuab. Kui keskne vastaspool kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda enam ei järgi, võib FINMA tühistada keskse vastaspoole tegevusloa või registreerimise ja anda keskse vastaspoole juhtorganitele korraldusi. |
| --- | --- |

(14)

Kui FINMA jõuab järeldusele, et õigus- ja järelevalvekorda on rikutud, võib ta võtta spetsiifilisi meetmeid. Eelkõige võib FINMA kehtestada isikule keelu töötada juhtival ametikohal või konfiskeerida rikkumise tulemusel saadud tulu. Samuti võib FINMA määrata uurija, kes uurib õigus- ja järelevalvekorra rikkumisega seotud asjaolusid või rakendab tema kehtestatud järelevalvemeetmeid. Uurimisealune keskne vastaspool peab tagama uurijale juurdepääsu oma ruumidele ning esitama teabe ja dokumendid, mida uurija uurimise teostamiseks nõuab. Kui keskne vastaspool kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda enam ei järgi, võib FINMA tühistada keskse vastaspoole tegevusloa või registreerimise ja anda keskse vastaspoole juhtorganitele korraldusi.

| (15) | Šveitsi riigipank teostab kesksete vastaspoolte üle järelevalvet koostöös FINMAga. Eelkõige vastutab Šveitsi riigipank selle hindamise eest, kas kesksed vastaspooled täidavad riigipanga määruses sätestatud miinimumnõudeid. Kesksed vastaspooled peavad Šveitsi riigipangale esitama teabe, mida on vaja kõnealuste miinimumnõuete täitmise hindamiseks, ja lubama teha kohapealset kontrolli. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled esitama Šveitsi riigipangale perioodilisi ja mitteperioodilisi aruandeid ning teavitama teda ette konkreetsetest küsimustest või muudatustest. Samuti võib Šveitsi riigipank kehtestada karistusi ja muid sanktsioone, kui tema nõutud teavet või tõendeid ei esitata, kui need ei vasta ametlikele nõuetele või kui need on ebatäielikud või ebatäpsed. Hindamise teostamisel tugineb Šveitsi riigipank laiaulatuslikule teabele, sealhulgas keskse vastaspoole enesehindamisele ja sisedokumentidele, auditiaruannetele, korrapärastele aruannetele ja keskse vastaspoole juhtkonna ja töötajatega korraldatud kohtumistele. Šveitsi riigipank esitab soovitused kesksetele vastaspooltele, kes ei täida riigipanga määruses sätestatud miinimumnõudeid. Kui asjaomane keskne vastaspool soovitust ei järgi, annab Šveitsi riigipank välja korralduse. Kui keskne vastaspool korraldust ei järgi, võib Šveitsi riigipank teavitada asjaomastest asjaoludest FINMAt, kes võib keskse vastaspoole suhtes võtta täiendavaid järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise meetmeid. |
| --- | --- |

(15)

Šveitsi riigipank teostab kesksete vastaspoolte üle järelevalvet koostöös FINMAga. Eelkõige vastutab Šveitsi riigipank selle hindamise eest, kas kesksed vastaspooled täidavad riigipanga määruses sätestatud miinimumnõudeid. Kesksed vastaspooled peavad Šveitsi riigipangale esitama teabe, mida on vaja kõnealuste miinimumnõuete täitmise hindamiseks, ja lubama teha kohapealset kontrolli. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled esitama Šveitsi riigipangale perioodilisi ja mitteperioodilisi aruandeid ning teavitama teda ette konkreetsetest küsimustest või muudatustest. Samuti võib Šveitsi riigipank kehtestada karistusi ja muid sanktsioone, kui tema nõutud teavet või tõendeid ei esitata, kui need ei vasta ametlikele nõuetele või kui need on ebatäielikud või ebatäpsed. Hindamise teostamisel tugineb Šveitsi riigipank laiaulatuslikule teabele, sealhulgas keskse vastaspoole enesehindamisele ja sisedokumentidele, auditiaruannetele, korrapärastele aruannetele ja keskse vastaspoole juhtkonna ja töötajatega korraldatud kohtumistele. Šveitsi riigipank esitab soovitused kesksetele vastaspooltele, kes ei täida riigipanga määruses sätestatud miinimumnõudeid. Kui asjaomane keskne vastaspool soovitust ei järgi, annab Šveitsi riigipank välja korralduse. Kui keskne vastaspool korraldust ei järgi, võib Šveitsi riigipank teavitada asjaomastest asjaoludest FINMAt, kes võib keskse vastaspoole suhtes võtta täiendavaid järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise meetmeid.

| (16) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab nende pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab nende pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Šveitsi õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Šveitsi õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (18) | Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda FINMA-lt tunnustamist, mis võimaldab neil osutada teenuseid Šveitsis. Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamiseks Šveitsis peab asjaomases kolmandas riigis olema tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem. Samuti võib Šveitsi riigipank tunnistada kolmanda riigi keskse vastaspoole Šveitsi finantsturu stabiilsuse seisukohast süsteemselt oluliseks ja vabastada selle riigipanga määruses sätestatud miinimumnõuete täitmisest, kui kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda loetakse samaväärseks ning kolmanda riigi pädevate asutustega on sõlmitud kesksete vastaspoolte üle järelevalve teostamiseks koostööleping. Lisaks peavad tunnustatud kesksed vastaspooled andma FINMA-le aru ja teavitama teda teatavatest küsimustest. Nõue, mille kohaselt peavad tunnustatud kesksed vastaspooled esitama FINMA-le aruandeid ja teavet, ei mõjuta järelevalveülesandeid, mille eest vastutavad kolmanda riigi pädevad asutused. |
| --- | --- |

(18)

Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda FINMA-lt tunnustamist, mis võimaldab neil osutada teenuseid Šveitsis. Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamiseks Šveitsis peab asjaomases kolmandas riigis olema tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem. Samuti võib Šveitsi riigipank tunnistada kolmanda riigi keskse vastaspoole Šveitsi finantsturu stabiilsuse seisukohast süsteemselt oluliseks ja vabastada selle riigipanga määruses sätestatud miinimumnõuete täitmisest, kui kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda loetakse samaväärseks ning kolmanda riigi pädevate asutustega on sõlmitud kesksete vastaspoolte üle järelevalve teostamiseks koostööleping. Lisaks peavad tunnustatud kesksed vastaspooled andma FINMA-le aru ja teavitama teda teatavatest küsimustest. Nõue, mille kohaselt peavad tunnustatud kesksed vastaspooled esitama FINMA-le aruandeid ja teavet, ei mõjuta järelevalveülesandeid, mille eest vastutavad kolmanda riigi pädevad asutused.

| (19) | Seepärast tuleks Šveitsi õigus- ja järelevalvekorda käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks Šveitsi õigus- ja järelevalvekorda käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (20) | Seega tuleks Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Šveitsi kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(20)

Seega tuleks Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Šveitsi kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (21) | Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(21)

Šveitsis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Sellise uuesti hindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (22) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Šveitsi õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb riigipanga määrusest ja selle alusel vastu võetud normidest, pankade ja hoiupankade föderaalseadusest ja selle alusel välja antud korraldustest ja ringkirjadest, seletuskirjast riigipanga määruse osalise läbivaatamise kohta, milles esitatakse riigipanga määruse tõlgendavad suunised, ja mida kohaldatakse kõnealuses riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

---