# Službeni list C 375/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 375 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.12. studenoga 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 375

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.12. studenoga 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 375/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2015/C 375/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

1

1

2015/C 375/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2015/C 375/03 | Odluka Vijeća od 10. studenoga 2015. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8 Europske unije za financijsku godinu 2015. | 2 |
| | Europska komisija |
| 2015/C 375/04 | Tečajna lista eura | 3 |
| 2015/C 375/05 | Mišljenje o tumačenju u pogledu navođenja podrijetla proizvoda s područja koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967. | 4 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2015/C 375/03

Odluka Vijeća od 10. studenoga 2015. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8 Europske unije za financijsku godinu 2015.

2

Europska komisija

2015/C 375/04

Tečajna lista eura

3

2015/C 375/05

Mišljenje o tumačenju u pogledu navođenja podrijetla proizvoda s područja koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967.

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2015/C 375/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2015/C 375/08 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 9 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2015/C 375/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

1

7

2015/C 375/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  )

1

8

DRUGI AKTI

Europska komisija

2015/C 375/08

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7752 – ACE/Chubb)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 375/01)

Dana 6. studenoga 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7752. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7752. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 375/02)

Dana 17. rujna 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7585. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7585. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/2

---

ODLUKA VIJEĆA

od 10. studenoga 2015.

o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8 Europske unije za financijsku godinu 2015.

(2015/C 375/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

budući da:

| | |
| --- | --- |

ODLUČILO JE:

Jedini članak

Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8 Europske unije za financijsku godinu 2015. doneseno je 10. studenoga 2015.

Cjeloviti tekst dostupan je za čitanje ili preuzimanje na internetskim stranicama Vijeća: http://www.consilium.europa.eu/

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 69, 13.3.2015., str. 1.

2

---

Europska komisija

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/3

---

Tečajna lista eura (1)

11. studenoga 2015.

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0716 |
| JPY | japanski jen | 131,90 |
| DKK | danska kruna | 7,4604 |
| GBP | funta sterlinga | 0,70600 |
| SEK | švedska kruna | 9,3290 |
| CHF | švicarski franak | 1,0783 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,2230 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,022 |
| HUF | mađarska forinta | 311,70 |
| PLN | poljski zlot | 4,2215 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4366 |
| TRY | turska lira | 3,0929 |
| AUD | australski dolar | 1,5183 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4213 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3060 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6344 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5236 |
| KRW | južnokorejski von | 1 238,51 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,2006 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,8235 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6205 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 551,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6634 |
| PHP | filipinski pezo | 50,475 |
| RUB | ruski rubalj | 69,0860 |
| THB | tajlandski baht | 38,446 |
| BRL | brazilski real | 4,0013 |
| MXN | meksički pezo | 17,9011 |
| INR | indijska rupija | 70,9780 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0716

JPY

japanski jen

131,90

DKK

danska kruna

7,4604

GBP

funta sterlinga

0,70600

SEK

švedska kruna

9,3290

CHF

švicarski franak

1,0783

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,2230

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,022

HUF

mađarska forinta

311,70

PLN

poljski zlot

4,2215

RON

rumunjski novi leu

4,4366

TRY

turska lira

3,0929

AUD

australski dolar

1,5183

CAD

kanadski dolar

1,4213

HKD

hongkonški dolar

8,3060

NZD

novozelandski dolar

1,6344

SGD

singapurski dolar

1,5236

KRW

južnokorejski von

1 238,51

ZAR

južnoafrički rand

15,2006

CNY

kineski renminbi-juan

6,8235

HRK

hrvatska kuna

7,6205

IDR

indonezijska rupija

14 551,32

MYR

malezijski ringit

4,6634

PHP

filipinski pezo

50,475

RUB

ruski rubalj

69,0860

THB

tajlandski baht

38,446

BRL

brazilski real

4,0013

MXN

meksički pezo

17,9011

INR

indijska rupija

70,9780

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/4

---

Mišljenje o tumačenju u pogledu navođenja podrijetla proizvoda s područja koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967.

(2015/C 375/05)

| (1) | U skladu s međunarodnim pravom Europska unija ne priznaje izraelski suverenitet nad područjima koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967., to jest nad Golanskom visoravni, Pojasom Gaze i Zapadnom obalom, uključujući istočni Jeruzalem, te ne ih ne smatra dijelom državnog područja Izraela (1), bez obzira na njihov pravni status prema domaćem izraelskom pravu. Unija je jasno izjavila da neće priznati izmjene granica utvrđenih prije 1967., osim izmjena dogovorenih između stranaka u bliskoistočnom mirovnom procesu (MEPP) (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s međunarodnim pravom Europska unija ne priznaje izraelski suverenitet nad područjima koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967., to jest nad Golanskom visoravni, Pojasom Gaze i Zapadnom obalom, uključujući istočni Jeruzalem, te ne ih ne smatra dijelom državnog područja Izraela (1), bez obzira na njihov pravni status prema domaćem izraelskom pravu. Unija je jasno izjavila da neće priznati izmjene granica utvrđenih prije 1967., osim izmjena dogovorenih između stranaka u bliskoistočnom mirovnom procesu (MEPP) (2)
   (3).

| (2) | Primjenu postojećeg zakonodavstva Unije o navođenju podrijetla proizvoda na proizvode podrijetlom iz područja pod izraelskom okupacijom u svojim su mišljenjima i smjernicama razmotrila nadležna tijela više država članica. Potrošači, gospodarski subjekti i nacionalna tijelima doista imaju potrebu za razjašnjenjem postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu podataka o podrijetlu za proizvode s područja pod izraelskom okupacijom (4). Jedan od ciljeva je i osigurati poštovanje stajališta Unije i međunarodnopravnih obveza o Unijinu nepriznavanju izraelskog suvereniteta nad područjima koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967. Cilj ovog mišljenja je i održavanje otvorene i neometane trgovine; njime se ne ometaju trgovinski tokovi, niti bi se ono trebalo tumačiti kao da se njime ometaju trgovinski tokovi. |
| --- | --- |

(2)

Primjenu postojećeg zakonodavstva Unije o navođenju podrijetla proizvoda na proizvode podrijetlom iz područja pod izraelskom okupacijom u svojim su mišljenjima i smjernicama razmotrila nadležna tijela više država članica. Potrošači, gospodarski subjekti i nacionalna tijelima doista imaju potrebu za razjašnjenjem postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu podataka o podrijetlu za proizvode s područja pod izraelskom okupacijom (4). Jedan od ciljeva je i osigurati poštovanje stajališta Unije i međunarodnopravnih obveza o Unijinu nepriznavanju izraelskog suvereniteta nad područjima koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967. Cilj ovog mišljenja je i održavanje otvorene i neometane trgovine; njime se ne ometaju trgovinski tokovi, niti bi se ono trebalo tumačiti kao da se njime ometaju trgovinski tokovi.

| (3) | Ovim se Mišljenjem ne uvode novi zakonodavni propisi. Iako se u Mišljenju odražava shvaćanje Komisije o odgovarajućem zakonodavstvu Unije, odgovornost za provedbu odgovarajućih pravila prvenstveno je na državama članicama. U skladu sa sudskom praksom, iako zadržavaju pravo na izbor sankcija, države članice moraju osigurati da sankcije za povrede odredaba prava Unije budu učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće (5). Komisija kao čuvarica Ugovora osigurava usklađenost s tim obvezama država članica, ako je potrebno i postupcima zbog povrede. Ovo Mišljenje ne utječe na druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije i na eventualno tumačenje Suda. |
| --- | --- |

(3)

Ovim se Mišljenjem ne uvode novi zakonodavni propisi. Iako se u Mišljenju odražava shvaćanje Komisije o odgovarajućem zakonodavstvu Unije, odgovornost za provedbu odgovarajućih pravila prvenstveno je na državama članicama. U skladu sa sudskom praksom, iako zadržavaju pravo na izbor sankcija, države članice moraju osigurati da sankcije za povrede odredaba prava Unije budu učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće (5). Komisija kao čuvarica Ugovora osigurava usklađenost s tim obvezama država članica, ako je potrebno i postupcima zbog povrede. Ovo Mišljenje ne utječe na druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije i na eventualno tumačenje Suda.

| (4) | Obveza navođenja podrijetla proizvoda trenutačno je propisana u više zakonodavnih akata Unije. Taj se zahtjev često odnosi na označivanje „zemlje podrijetla” (6), no za hranu se ponekad rabe i drugi izrazi, kao što je „mjesto podrijetla” (7). Osim ako je u odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije izričito navedeno suprotno, određivanje zemlje podrijetla hrane u načelu se temelji na nepovlaštenim pravilima o podrijetlu robe iz carinskog zakonodavstva (8). |
| --- | --- |

(4)

Obveza navođenja podrijetla proizvoda trenutačno je propisana u više zakonodavnih akata Unije. Taj se zahtjev često odnosi na označivanje „zemlje podrijetla” (6), no za hranu se ponekad rabe i drugi izrazi, kao što je „mjesto podrijetla” (7). Osim ako je u odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije izričito navedeno suprotno, određivanje zemlje podrijetla hrane u načelu se temelji na nepovlaštenim pravilima o podrijetlu robe iz carinskog zakonodavstva (8).

| (5) | U slučaju da se navođenje podrijetla proizvoda izričito zahtijeva odgovarajućim odredbama prava Unije, ono mora biti točno i ne zavaravajuće za potrošača. |
| --- | --- |

(5)

U slučaju da se navođenje podrijetla proizvoda izričito zahtijeva odgovarajućim odredbama prava Unije, ono mora biti točno i ne zavaravajuće za potrošača.

| (6) | U slučaju da navođenje podrijetla nije obvezatno, a podrijetlo se navodi dobrovoljno, podaci moraju biti točni i ne zavaravajući za potrošača (9). |
| --- | --- |

(6)

U slučaju da navođenje podrijetla nije obvezatno, a podrijetlo se navodi dobrovoljno, podaci moraju biti točni i ne zavaravajući za potrošača (9).

| (7) | Budući da Golanska visoravan i Zapadna obala (uključujući istočni Jeruzalem) (10) prema međunarodnom pravu nisu dio izraelskog državnog područja, oznaka „proizvod iz Izraela” (11) smatra se netočnom i zavaravajućom u smislu navedenog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(7)

Budući da Golanska visoravan i Zapadna obala (uključujući istočni Jeruzalem) (10) prema međunarodnom pravu nisu dio izraelskog državnog područja, oznaka „proizvod iz Izraela” (11) smatra se netočnom i zavaravajućom u smislu navedenog zakonodavstva.

| (8) | Ako je navođenje podrijetla obvezatno, morat će se rabiti drugi izraz, kojim se uzimaju u obzir nazivi pod kojima se ta područja često navode. |
| --- | --- |

(8)

Ako je navođenje podrijetla obvezatno, morat će se rabiti drugi izraz, kojim se uzimaju u obzir nazivi pod kojima se ta područja često navode.

| (9) | Za proizvode iz Palestine (12) koji nisu podrijetlom iz naselja, oznaka koja ne zavarava u pogledu zemljopisnog podrijetla, a odgovara međunarodnoj praksi, mogla bi biti „proizvod sa Zapadne obale (palestinski proizvod)” (13), „proizvod iz Gaze”ili „proizvod iz Palestine”. |
| --- | --- |

(9)

Za proizvode iz Palestine (12) koji nisu podrijetlom iz naselja, oznaka koja ne zavarava u pogledu zemljopisnog podrijetla, a odgovara međunarodnoj praksi, mogla bi biti „proizvod sa Zapadne obale (palestinski proizvod)” (13), „proizvod iz Gaze”ili „proizvod iz Palestine”.

| (10) | Za proizvode sa Zapadne obale ili Golanske visoravni koji jesu podrijetlom iz naselja, oznaka ograničena na „proizvod s Golanske visoravni” ili „proizvod sa Zapadne obale” ne bi bila prihvatljiva. Čak i kada bi te oznake označivale širi prostor ili područje s kojeg proizvod potječe, nenavođenje dodatnih zemljopisnih podataka o tome da proizvod potječe iz izraelskih naselja zavaralo bi potrošače u pogledu pravog podrijetla proizvoda. U tim se slučajevima treba dodati izraz „izraelsko naselje” ili drugi istovjetan izraz, primjerice u zagradama. Stoga bi se mogli rabiti izrazi kao što je „proizvod s Golanske visoravni (izraelsko naselje)” ili „proizvod sa Zapadne obale (izraelsko naselje)”. |
| --- | --- |

(10)

Za proizvode sa Zapadne obale ili Golanske visoravni koji jesu podrijetlom iz naselja, oznaka ograničena na „proizvod s Golanske visoravni” ili „proizvod sa Zapadne obale” ne bi bila prihvatljiva. Čak i kada bi te oznake označivale širi prostor ili područje s kojeg proizvod potječe, nenavođenje dodatnih zemljopisnih podataka o tome da proizvod potječe iz izraelskih naselja zavaralo bi potrošače u pogledu pravog podrijetla proizvoda. U tim se slučajevima treba dodati izraz „izraelsko naselje” ili drugi istovjetan izraz, primjerice u zagradama. Stoga bi se mogli rabiti izrazi kao što je „proizvod s Golanske visoravni (izraelsko naselje)” ili „proizvod sa Zapadne obale (izraelsko naselje)”.

| (11) | U svakom slučaju, u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite potrošača, navođenje podrijetla obvezatno je za hranu ako bi nenavođenje tih podataka zavaralo potrošača u pogledu pravog podrijetla proizvoda (14), a za svu ostalu robu ako su izostavljeni podaci koji su bitni, s obzirom na kontekst, za donošenje informirane odluke o transakciji, čime je prosječni potrošač natjeran ili je vjerojatno da će biti natjeran da donese odluku o transakciji koju inače ne bi donio (15). Primjeri iz prethodnog stavka odnose se na te slučajeve. |
| --- | --- |

(11)

U svakom slučaju, u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite potrošača, navođenje podrijetla obvezatno je za hranu ako bi nenavođenje tih podataka zavaralo potrošača u pogledu pravog podrijetla proizvoda (14), a za svu ostalu robu ako su izostavljeni podaci koji su bitni, s obzirom na kontekst, za donošenje informirane odluke o transakciji, čime je prosječni potrošač natjeran ili je vjerojatno da će biti natjeran da donese odluku o transakciji koju inače ne bi donio (15). Primjeri iz prethodnog stavka odnose se na te slučajeve.

| (12) | Podaci o podrijetlu često su gospodarskim subjektima dostupni u raznim oblicima (16). U mnogim slučajevima podaci o podrijetlu proizvoda nalaze se u carinskoj dokumentaciji. Ako se za uvoz tih proizvoda koriste pogodnosti povlaštenog postupanja, uz njih će biti priložen dokaz o povlaštenom podrijetlu koji je izdao Izrael (17) ili palestinske vlasti (18). Oznaka o podrijetlu proizvoda može se pronaći i u drugoj dokumentaciji, kao što su računi, dostavnice i prijevozna dokumentacija. Ako taj podatak nije dostupan iz priložene dokumentacije, gospodarski subjekti mogu podatke o podrijetlu zatražiti izravno od dobavljača ili uvoznika. |
| --- | --- |

(12)

Podaci o podrijetlu često su gospodarskim subjektima dostupni u raznim oblicima (16). U mnogim slučajevima podaci o podrijetlu proizvoda nalaze se u carinskoj dokumentaciji. Ako se za uvoz tih proizvoda koriste pogodnosti povlaštenog postupanja, uz njih će biti priložen dokaz o povlaštenom podrijetlu koji je izdao Izrael (17) ili palestinske vlasti (18). Oznaka o podrijetlu proizvoda može se pronaći i u drugoj dokumentaciji, kao što su računi, dostavnice i prijevozna dokumentacija. Ako taj podatak nije dostupan iz priložene dokumentacije, gospodarski subjekti mogu podatke o podrijetlu zatražiti izravno od dobavljača ili uvoznika.

---

(1)  Vidjeti predmet C-386/08 Brita [2010.] ECR I-1289, točke 47. i 53.

(2)  Prema izraelskom pravu istočni Jeruzalem i Golanska visoravan pripojeni su Državi Izrael, dok se Zapadna obala naziva „područjima”.

(3)  Vidjeti, među ostalim, zaključke Vijeća za vanjske poslove o bliskoistočnom mirovnom procesu donesene 14. svibnja 2012., 10. prosinca 2012. i 17. studenoga 2014.

(4)  Tumačenje iz ovog Mišljenja u pogledu onoga što čini podatke o podrijetlu u skladu sa zakonodavstvom Unije primjenjivat će se na sve buduće odredbe čiji je sadržaj sličan odredbama koje su trenutačno na snazi i obuhvaćene ovim Mišljenjem.

(5)  Vidjeti, među ostalim, predmet 68/88 Komisija protiv Grčke [1989.] ECR 2965, točke 23. i 24.; predmet C-326/88 Hansen [1990.] ECR I-2911, točku 17.; spojene predmete C-387/02, C-391/02 i C-403/02 Berlusconi i drugi [2005.] ECR I-3565, točku 65.

(6)  Vidjeti primjerice: za kozmetičke proizvode članak 19. stavak 1. točku (a) Uredbe (EZ) br. 1223/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o kozmetičkim proizvodima (SL L 342, 22.12.2009., str. 59.); za svježe voće i povrće: Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.) te članak 6. i Dio A točku 4.(B) Priloga I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 157, 15.6.2011., str. 1.); za ribu: članak 38. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.); za vino: članak 119. stavak 1. točku (e) Uredbe (EU) br. 1308/2013 i članak 55. Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009 od 14. srpnja 2009. o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu zaštićenih oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla, tradicionalnih izraza, označavanja i prezentiranja određenih proizvoda u sektoru vina (SL L 193, 24.7.2009., str. 60.); za med: članak 2. stavak 4. Direktive Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (SL L 10, 12.1.2002., str. 47.); za maslinovo ulje: članak 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 29/2012 od 13. siječnja 2012. o tržišnim standardima za maslinovo ulje (SL L 12, 14.1.2012., str. 14.); za goveđe i teleće meso: članke 13. do 15. Uredbe (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. srpnja 2000. o uvođenju sustava označivanja i registracije životinja vrste goveda, označivanju goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 820/97 (SL L 204, 11.8.2000., str. 1.); za pretpakirano meso peradi iz trećih zemalja: članak 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 543/2008 od 16.lipnja 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu tržišnih standarada za meso peradi (SL L 157, 17.6.2008., str. 46.); za svježe, rashlađeno i smrznuto svinjsko, ovčje ili kozje meso te meso peradi: Prilog XI. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.) te članke 5. do 8. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu navođenja zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za svježe, rashlađeno i smrznuto svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi (SL L 335, 14.12.2013., str. 19.).

(7)  Članak 2. stavak 2. točka (g) i članak 26. Uredbe (EU) br. 1169/2011.

(8)  Uvodna izjava 33. i članak 2. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011.

(9)  Članak 6. stavak 1. Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.), u kojem se „zemljopisno odnosno trgovačko podrijetlo” spominje kao jedan od čimbenika na temelju kojih se određena praksa može smatrati zavaravajućom te članak 26. stavak 3. i članak 36. Uredbe (EU) br. 1169/2011.

(10)  U Gazi nema izraelskih naselja od 2005.

(11)  Ili usporedivi izrazi, kao što je „podrijetlom iz”, „– proizvod” ili „proizvedeno u”, koji se također mogu rabiti ovisno o kontekstu.

(12)  Taj se naziv ne tumači kao da se njime priznaje Država Palestina niti se njime dovode u pitanje pojedinačna stajališta država članica u tom pogledu.

(13)  Prema potrebi i uz navođenje Istočnog Jeruzalema.

(14)  Članak 26. stavak 2. točka (a) i stavak 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011.

(15)  Članak 7. stavak 1. Direktive 2005/29/EC.

(16)  U pogledu hrane vidjeti primjerice članak 8. Uredbe (EU) br. 1169/2011 o odnosu između maloprodajnih trgovaca i njihovih dobavljača.

(17)  O tome vidjeti Obavijest za uvoznike – Uvoz iz Izraela u EU (SL C 232, 3.8.2012., str. 5.).

(18)  Razni proizvodi sa Zapadne obale te iz Gaze i Istočnog Jeruzalema obuhvaćeni su Euro-mediteranskim privremenim sporazumom o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u Pojasu Gaze, s druge strane, potpisanim u Bruxellesu 24. veljače 1997. (SL L 187, 16.7.1997., str. 3.).

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/7

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 375/06)

| 1. | Dana 4. studenoga 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4 Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Njemačka) i njegova povezana društva, koja pripadaju poduzetniku Tengelmann group (Njemačka), kupnjom imovine i ostalim sredstvima stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom bauMax Steyr, jednom trgovinom na malo koja pripada poduzetniku bauMax AG (Austrija). |
| --- | --- |

1.

Dana 4. studenoga 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4 Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Njemačka) i njegova povezana društva, koja pripadaju poduzetniku Tengelmann group (Njemačka), kupnjom imovine i ostalim sredstvima stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom bauMax Steyr, jednom trgovinom na malo koja pripada poduzetniku bauMax AG (Austrija).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   OBI: vođenje trgovina na malo „uradi sam” i franšiznog sustava za trgovine na malo „uradi sam” u nekoliko država Europe i Rusiji,
  —   bauMax Steyr: vođenje jedne trgovine na malo. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   OBI: vođenje trgovina na malo „uradi sam” i franšiznog sustava za trgovine na malo „uradi sam” u nekoliko država Europe i Rusiji,

—   bauMax Steyr: vođenje jedne trgovine na malo.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/8

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7573 – DMK/DOC Kaas)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 375/07)

| 1. | Dana 5. studenoga 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik DMK Deutsches Milchkontor GmbH („DMK”, Njemačka) sklapanjem ugovora o zamjeni i kupnji stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama kontrolu nad cijelim poduzetnikom DOC Kaas BV („DOC Kaas”, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Dana 5. studenoga 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik DMK Deutsches Milchkontor GmbH („DMK”, Njemačka) sklapanjem ugovora o zamjeni i kupnji stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama kontrolu nad cijelim poduzetnikom DOC Kaas BV („DOC Kaas”, Nizozemska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   DMK: razvija, proizvodi i distribuira širok raspon mliječnih proizvoda, uključujući osnovne mliječne proizvode, sir, proizvode na bazi sirutke, dječju hranu, sladoled, zdravstvene proizvode i mliječne sastojke za proizvodnju hrane,
  —   DOC Kaas: razvija, proizvodi i distribuira nizozemske vrste sira i druge vrste tvrdog i polutvrdog sira. U manjoj mjeri grupacija DOC proizvodi i distribuira i vrhnje te proizvode na bazi sirutke. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   DMK: razvija, proizvodi i distribuira širok raspon mliječnih proizvoda, uključujući osnovne mliječne proizvode, sir, proizvode na bazi sirutke, dječju hranu, sladoled, zdravstvene proizvode i mliječne sastojke za proizvodnju hrane,

—   DOC Kaas: razvija, proizvodi i distribuira nizozemske vrste sira i druge vrste tvrdog i polutvrdog sira. U manjoj mjeri grupacija DOC proizvodi i distribuira i vrhnje te proizvode na bazi sirutke.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7573 – DMK/DOC Kaas, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7573 – DMK/DOC Kaas, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 12.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 375/9

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 375/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SLAVONSKI KULEN”/„SLAVONSKI KULIN”

EU br.: HR-PGI-0005-01216 – 20.3.2014.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv (nazivi)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”

2.   Država članica ili treća zemlja

Republika Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” je trajna kobasica proizvedena od mješavine najkvalitetnijih dijelova svinjskog mesa, leđne slanine, soli i začina koja se nadjeva u slijepo svinjsko crijevo. Nadjeveno crijevo se tijekom najmanje 150 dana podvrgava sukcesivnim procesima fermentacije, hladnog dimljenja, sušenja i zrenja.

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” bez obzira na razlike u vremenskom okviru početka proizvodnje kod svih proizvođača na kraju proizvodnog postupka od najmanje 150 dana mora imati propisana fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva navedena u točki 3.2.

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” je izvana valjkastog izgleda i oblika koji može varirati ovisno o veličini i obujmu svinjskog slijepog crijeva, jednolične svijetlo do tamno smeđe boje bez mrlja, nabora i pukotina, povezan vezom od konopljanih vlakana koji se usijeca u prirodne nabore crijeva. Na presjeku je skladnog izgleda dobro povezanih mesnih i masnih čestica bez suvišnih vezivno-tkivnih ostataka, svijetlo do tamno crvene boje osim masnih dijelova koji su bijele do narančaste boje, bez ili blago naglašenog tamnog vanjskog ruba.

Miris je ugodan, izvana po dimu bjelogoričnog drveta a u unutrašnjosti po fermentiranom svinjskom mesu, začinskoj paprici i češnjaku uz blagu notu dima. Konzistencija je čvrsta, ne drobiva, dobro se narezuje i lako žvače. Okus je intenzivan i karakterističan po fermentiranom zrelom svinjskom mesu, slan i ljut bez kiselosti, gorčine.

U trenutku stavljanja u promet „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” mora težiti najmanje 900 g i imati sljedeća fizikalno-kemijska svojstva: sadržaj vode do 40 %, udio masti do 35 % i aktivitet vode (aw) ispod 0,90.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se proizvodi isključivo od mesa svinja oprašenih i utovljenih u zemljopisnom području navedenom u točki 4. Obvezno je korištenje potomaka autohtone pasmine crne slavonske svinje, čistih pasmina veliki jorkšir i švedski landras iz udomaćenog uzgoja, dvopasminskih i povratnih križanaca navedenih pasmina, te tropasminskih križanaca navedenih pasmina s pasminom durok. Obvezno je korištenje muških kastrata i ženskih grla (nazimice i izlučene mlade krmače) u dobi od 12 do 20 mjeseci, najmanje završne mase 140 kg.

Za proizvodnju „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” koriste se isključivo sljedeće kategorije svinjskog mesa: prva (I) - meso buta (bez potkoljenice), slabinskog i leđnog dijela dugog leđnog mišića, druga (II) – meso lopatice (bez podlaktice) i treća (III) - meso vrata te tvrda leđna slanina (do 10 %). Kao omotač se koriste očišćena i ocijeđena svinjska slijepa crijeva (caecum). Za soljenje nadjeva se koristi kuhinjska sol, a od začina ljuta i slatka crvena začinska paprika te češnjak.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina”, uključujući i tov svinja moraju se provoditi unutar zemljopisnog područja iz točke 4. Postupak proizvodnje obuhvaća pripremu nadjeva, fermentaciju, hladno dimljenje, sušenje i zrenje. Razdoblje proizvodnje je od 1. studenog do 31. ožujka svake godine.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se proizvodi na ograničenom području hrvatske regije Slavonije isključivo unutar administrativnih granica gradova i općina sljedećih županija:

Županija Vukovarsko-srijemska: u cijelosti; Županija Osječko-baranjska, gradovi i općine: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci i Vuka; Županija Brodsko-posavska: u cijelosti; Županija Požeško-slavonska: u cijelosti; Županija Sisačko-moslavačka, gradovi i općine: Lipovljani, Kutina (naselja: Banova Jaruga, Međurić, Jamarica i Janja Lipa), Novska i Jasenovac; Županija Bjelovarsko-bilogorska, gradovi i općine: Garešnica (naselja: Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg i Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač i Daruvar; Županija Virovitičko-podravska, gradovi i općine: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (naselja: Stari Gradac, Starogradački Marof i Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin i Zdenci.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” s njegovim zemljopisnim područjem temelji se na slijedećim čimbenicima: tradicionalnom znanju lokalnih proizvođača i klimatskim uvjetima koji su pogodni za prirodnu preradu i konzerviranje mesa.

Povijesni dokazi govore da proizvodnja kulena na području Slavonije ima tradiciju dužu od 200 godina. Naime, područje Slavonije, kao izrazito ratarsko-stočarski kraj, odavna je pružalo dobre uvjete za uzgoj svinja i preradu svinjskog mesa. Jači komercijalni razvoj svinjogojstva u Slavoniji započinje s povlačenjem Turaka i formiranjem Vojne krajine u 17. stoljeću kada se svinje počinju uzgajati na veliko za potrebe vojske i većih potrošačkih središta. U početku je uzgoj svinja prvenstveno bio namijenjen proizvodnji slanine i masti, a nešto kasnije, s razvojem mesarskog obrta, počinje proizvodnja i drugih proizvoda kao što su kobasice i kulen.

Područje Slavonije ima umjereno kontinentalnu klimu s hladnim zimama i toplim ljetima. Svinjokolja i proizvodnja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” tradicionalno se odvija zimi kada niske temperature zraka osiguravaju dobre prirodne uvjete za procese prerade mesa. Prosječna srednja temperatura zraka od studenog do ožujka kreće se između 0,2 i 6,9 °C, što osigurava dobru prirodnu zaštitu od kvarenja mesa.

Navedeno ograničenje za podrijetlo svinja proizlazi iz tradicije proizvodnje „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” i ugleda ovog proizvoda na tržištu. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” je nastao kao proizvod iz tradicionalne slavonske svinjokolje domaćih teških svinja početkom zime radi proizvodnje mesa, masti i suhomesnatih prerađevina za prehranu lokalne zajednice tijekom naredne godine. Tradicionalna slavonska svinjokolja obuhvaćala je sve postupke od klanja svinja do izrade tradicionalnih suhomesnatih proizvoda odnosno do njihovog stavljanja na dimljenje i sušenje. Svinjokolja je bila i važan društveni događaj. Na svinjokolju su se pozivali rođaci, prijatelji i susjedi, kako bi se nakon posla počastili i zabavili uz pjesmu i ples. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se proizvodio od mesa svinja uzgojenih na vlastitom gospodarstvu ili svinja kupljenih na susjednim gospodarstvima, a ta tradicija se zadržala i do današnjih dana. Ne postoje dokazi da se za proizvodnju „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” koristilo svinjsko meso proizvedeno izvan prostora Slavonije.

Organoleptička i fizikalno-kemijska svojstva „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” proizlaze od metode proizvodnje, naslijeđa i znanja lokalnog stanovništva. Proizvodnja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” oduvijek je od lokalnih proizvođača zahtijevala posebna znanja i vještine pri izboru sirovine i načinu proizvodnje. Za proizvodnju se koristi samo najkvalitetnije birano meso i leđna slanina lokalno uzgojenih starijih teških svinja i tradicionalna receptura sastavljena od mješavine samo prirodnih dodataka – začinske slatke i ljute paprike, češnjaka i kuhinjske soli u odgovarajućem omjeru. Pri izradi nadjeva dodaje se samo manja količina slanine (do 10 %) što „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”, zbog visokog udjela mesa, čini sirovinski najvrjednijom kobasicom, ali i najtežom za osušiti.

Nadijevanje nadjeva u svinjsko slijepo crijevo velikog promjera, zbog većeg dijametra i težine kobasice zahtijeva od proizvođača dodatne vještine i znanja potrebna za ručno vezivanje, dulje dimljenje, sušenje i zrenje, zbog čega je proizvodnja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” tehnološki složenija i dugotrajnija u odnosu na druge kobasičarske proizvode.

Zbog posebnog načina proizvodnje izgled i svojstva „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” jesu specifični. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” nadijeva se u svinjsko slijepo crijevo, izvana je „šniran” karakterističnim vezom i umjereno podimljene površine dimom graba, jasena ili bukve, dok unutrašnji presjek odlikuje veliki skladni mozaik mesno-masnih čestica usitnjenih kroz rezne ploče promjera otvora 6 do 12 mm. Pažljivo hladno dimljenje dimom bjelogoričnih vrsta drva daje „Slavonskom kulenu”/„Slavonskom kulinu” blagu završnu aromu po dimu, dok miris i okus začinjenog fermentiranog zrelog svinjskog mesa karakteristične slanosti i ljutine proizlaze iz uporabe tradicionalnih začina, visokog udjela krtog mesa, te posebne tehnike višemjesečnog sušenja i zrenja kobasice.

Izbor najkvalitetnije sirovine, tradicionalna receptura, način i vrijeme proizvodnje sačuvani su kroz generacije sve do današnjih dana što „Slavonskom kulenu”/„Slavonskom kulinu” daje prepoznatljiva svojstva i vezu s lokalnom zajednicom. Ugled „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” proizlazi iz njegove uloge u slavonskoj tradicijskoj baštini, naziva i gospodarske važnosti.

U prošlosti je kulen bio nešto jako vrijedno čime se može ponuditi dragoga prijatelja ili darivati važna osoba. Budući da je proizvodnja bila relativno mala, jedan kulen po svinji, kulen se čuvao za posebne prigode i važne osobe. Kulen u svojim djelima spominju i mnogi pisci koji opisuju životne prilike i način života Slavonaca u prošlosti. Danas je praksa gošćenja i darivanja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” još češća zbog veće proizvodnje, kao i veće kupovne moći lokalnog stanovništva. Praktično se ne mogu zamisliti javna slavlja, crkvene svetkovine, državni blagdani, tradicijske svečanosti i obiteljska slavlja bez „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina”. Navika darivanja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” održala se i do današnjih dana (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreb, 2005., str. 127).

Ugled „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” vezan je i uz njegov naziv. Naziv „Slavonski kulen” prvi put spominje 1968. godine u Vinkovačkom listu (Vinkovački list br. 15, 12.4.1968., str. 5). Međutim, treba istaknuti da se u različitim narječjima hrvatskog jezika umjesto riječi kulen koriste sinonimi: kulin, kuljen, kulijen. Najčešće se pak koriste izrazi kulen i kulin. Pri tome štokavci (ijekavica), što je i službeno hrvatsko narječje, koriste izraz kulen, a ikavci najčešće izraz kulin. Danas se u trgovini i komercijalnim dokumentima (računi, deklaracije, cjenici) koriste nazivi „Slavonski kulen” ili „Slavonski kulin”.

Proizvodnja „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina” predstavlja značajna izvor prihoda za dio poljoprivrednih gospodarstava na području Slavonije. Potražnja za ovim proizvodom na domaćem tržištu je veća od ponude. Osim toga, „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” je jedan od rijetkih proizvoda s kojim seljačka gospodarstva na području Slavonije, a posebice ona svinjogojska, mogu biti konkurentna.

Posebnost „Slavonskog kulena”/„Slavonskog kulina”, u odnosu na druge proizvode proizlaze iz tradicijske tehnologije proizvodnje sačuvane do današnjih dana, kvaliteta sirovine (birani komadi zrelog mesa dobiveni od autohtonih odnosno udomaćenih svinja), prirodni dodaci i tradicionalno vrijeme proizvodnje.

Iz sveg navedenog može se vidjeti koliko ovaj proizvod znači Slavoncima, on za njih nije samo tradicionalni prehrambeni proizvod nego je dio njihovog kulturnog nasljeđa i povijesne baštine.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak Provedbene Uredbe komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijećao sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (2))

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 179, 19.6.2014., str. 36.

---