# Úřední věstník C 383/17.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 383 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5817. listopadu 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 383

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5817. listopadu 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015 |
| 2015/C 383/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy a doprava (průzkumné stanovisko na žádost Komise) | 1 |
| 2015/C 383/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Ekologická, sociální a zdravotní tvrzení na vnitřním trhu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2015/C 383/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sport a evropské hodnoty (stanovisko z vlastní iniciativy) | 14 |
| 2015/C 383/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Skladování energie: faktor integrace a energetické bezpečnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 19 |
| 2015/C 383/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Inteligentní města jako hnací síla rozvoje nové evropské průmyslové politiky (stanovisko z vlastní iniciativy) | 24 |
| 2015/C 383/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky (stanovisko z vlastní iniciativy) | 34 |
| 2015/C 383/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 44 |
| 2015/C 383/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování rozvoje – postoj občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 49 |
| 2015/C 383/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (stanovisko z vlastní iniciativy) | 57 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015

2015/C 383/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy a doprava (průzkumné stanovisko na žádost Komise)

1

2015/C 383/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Ekologická, sociální a zdravotní tvrzení na vnitřním trhu (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

2015/C 383/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sport a evropské hodnoty (stanovisko z vlastní iniciativy)

14

2015/C 383/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Skladování energie: faktor integrace a energetické bezpečnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)

19

2015/C 383/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Inteligentní města jako hnací síla rozvoje nové evropské průmyslové politiky (stanovisko z vlastní iniciativy)

24

2015/C 383/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky (stanovisko z vlastní iniciativy)

34

2015/C 383/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu (stanovisko z vlastní iniciativy)

44

2015/C 383/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování rozvoje – postoj občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)

49

2015/C 383/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (stanovisko z vlastní iniciativy)

57

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015 |
| 2015/C 383/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Vytváření unie kapitálových trhů (COM(2015) 63 final) | 64 |
| 2015/C 383/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020 (COM(2015) 81 final) | 74 |
| 2015/C 383/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu (COM(2015) 80 final) a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – Zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020 (COM(2015) 82 final) | 84 |
| 2015/C 383/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Na cestě k nové evropské politice sousedství (JOIN(2015) 6 final) | 91 |
| 2015/C 383/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zrušení směrnice Rady 76/621/EHS, kterou se stanoví nejvyšší množství kyseliny erukové v olejích a tucích a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu [COM(2015) 174 final – 2015/0090 (COD)] | 99 |
| 2015/C 383/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009 [COM(2015) 180 final – 2015/0096 (COD)] | 100 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015

2015/C 383/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Vytváření unie kapitálových trhů (COM(2015) 63 final)

(COM(2015) 63 final)

64

2015/C 383/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020 (COM(2015) 81 final)

(COM(2015) 81 final)

74

2015/C 383/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu (COM(2015) 80 final) a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – Zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020 (COM(2015) 82 final)

(COM(2015) 80 final)

(COM(2015) 82 final)

84

2015/C 383/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Na cestě k nové evropské politice sousedství (JOIN(2015) 6 final)

(JOIN(2015) 6 final)

91

2015/C 383/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zrušení směrnice Rady 76/621/EHS, kterou se stanoví nejvyšší množství kyseliny erukové v olejích a tucích a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu [COM(2015) 174 final – 2015/0090 (COD)]

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 (COD)]

99

2015/C 383/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009 [COM(2015) 180 final – 2015/0096 (COD)]

[COM(2015) 180 final – 2015/0096 (COD)]

100

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy a doprava

(průzkumné stanovisko na žádost Komise)

(2015/C 383/01)

| Zpravodajka: | Madi SHARMA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Raymond HENCKS |

Zpravodajka:

Madi SHARMA

Spoluzpravodaj:

Raymond HENCKS

Dne 8. března 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor na téma

Ženy a doprava.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 119 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Všem sektorům odvětví dopravy – letecké, námořní, silniční, železniční, vnitrozemské lodní, vesmírné a logistické dopravě – tradičně vévodí muži, v důsledku čehož:






  — | je dopravní politika orientována na muže – muži tuto politiku navrhují a je soustředěna na jejich životní styl, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Všem sektorům odvětví dopravy – letecké, námořní, silniční, železniční, vnitrozemské lodní, vesmírné a logistické dopravě – tradičně vévodí muži, v důsledku čehož:

—

je dopravní politika orientována na muže – muži tuto politiku navrhují a je soustředěna na jejich životní styl,

| — | jsou v tomto odvětví zaměstnáváni převážně muži a zaměstnání jsou přizpůsobena pracovníkům mužského pohlaví, |
| --- | --- |

—

jsou v tomto odvětví zaměstnáváni převážně muži a zaměstnání jsou přizpůsobena pracovníkům mužského pohlaví,

| — | hodnoty uplatňované v odvětví dopravy svědčí o nedostatečné podpoře žen v tomto odvětví a nezohledňují otázku rovnosti žen a mužů, |
| --- | --- |

—

hodnoty uplatňované v odvětví dopravy svědčí o nedostatečné podpoře žen v tomto odvětví a nezohledňují otázku rovnosti žen a mužů,

| — | v dopravní politice EU chybí hledisko rovnosti žen a mužů. |
| --- | --- |

—

v dopravní politice EU chybí hledisko rovnosti žen a mužů.

Přehled aktuálních statistik z tohoto odvětví, který je uveden v příloze 1, dokládá diskriminaci, k níž v tomto odvětví dochází. Mnohé ze zdůrazněných překážek platí obecně i pro ostatní odvětví, v odvětví dopravy jsou však tyto problémy zvlášť nedostatečně řešeny.

| 1.2. | Toto průzkumné stanovisko, které bylo vypracováno na žádost evropské komisařky pro dopravu, se tudíž zaměřuje na to, jak by se dalo zlepšit začlenění žen do odvětví dopravy a dosáhnout většího hospodářského, sociálního a udržitelného růstu. Nezabývá se ženami jakožto uživatelkami dopravy, EHSV se ovšem domnívá, že i na toto téma by mohlo být vypracováno průzkumné stanovisko. Přes existující nedostatky lze tuto situaci změnit, a to uplatňováním genderově neutrálních politik na podporu konkurenceschopnosti, inovací, růstu a zaměstnanosti v rámci strategie Evropa 2020. Nový investiční plán pro Evropu na podporu růstu a zaměstnanosti musí zohlednit zásadu rovnosti žen a mužů tím, že budou odstraněny stávající genderové překážky a bude rozvíjena kultura angažovanosti a inkluzívnosti, aby měli muži i ženy příležitost stejnou měrou se podílet na všech sektorech dopravy. Genderovému aspektu se musí dostat většího uznání, aby se stal významnou součástí dopravní politiky EU. |
| --- | --- |

1.2.

Toto průzkumné stanovisko, které bylo vypracováno na žádost evropské komisařky pro dopravu, se tudíž zaměřuje na to, jak by se dalo zlepšit začlenění žen do odvětví dopravy a dosáhnout většího hospodářského, sociálního a udržitelného růstu. Nezabývá se ženami jakožto uživatelkami dopravy, EHSV se ovšem domnívá, že i na toto téma by mohlo být vypracováno průzkumné stanovisko. Přes existující nedostatky lze tuto situaci změnit, a to uplatňováním genderově neutrálních politik na podporu konkurenceschopnosti, inovací, růstu a zaměstnanosti v rámci strategie Evropa 2020. Nový investiční plán pro Evropu na podporu růstu a zaměstnanosti musí zohlednit zásadu rovnosti žen a mužů tím, že budou odstraněny stávající genderové překážky a bude rozvíjena kultura angažovanosti a inkluzívnosti, aby měli muži i ženy příležitost stejnou měrou se podílet na všech sektorech dopravy. Genderovému aspektu se musí dostat většího uznání, aby se stal významnou součástí dopravní politiky EU.

| 1.3. | Hlavní doporučení jsou tato:






  — | shromažďovat údaje a stanovit hlavní ukazatele za účelem identifikace a odstranění překážek, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Hlavní doporučení jsou tato:

—

shromažďovat údaje a stanovit hlavní ukazatele za účelem identifikace a odstranění překážek,

| — | zajistit zviditelnění a aktivní účast žen v tvorbě politik a v rozhodovacím procesu a plánování, |
| --- | --- |

—

zajistit zviditelnění a aktivní účast žen v tvorbě politik a v rozhodovacím procesu a plánování,

| — | proaktivně zapojit obě pohlaví do utváření příznivějšího pracovního prostředí, včetně stejné odměny za stejnou práci, ve všech oblastech tohoto odvětví, |
| --- | --- |

—

proaktivně zapojit obě pohlaví do utváření příznivějšího pracovního prostředí, včetně stejné odměny za stejnou práci, ve všech oblastech tohoto odvětví,

| — | podniknout kroky pro přilákání žen k těmto povoláním díky opatřením pro zvýšení kvality pracovních míst, |
| --- | --- |

—

podniknout kroky pro přilákání žen k těmto povoláním díky opatřením pro zvýšení kvality pracovních míst,

| — | lépe zapojit vysoké školy a služby profesního poradenství s cílem informovat o širokém záběru tohoto odvětví, včetně technologií, výzkumu a vývoje a inženýrství, |
| --- | --- |

—

lépe zapojit vysoké školy a služby profesního poradenství s cílem informovat o širokém záběru tohoto odvětví, včetně technologií, výzkumu a vývoje a inženýrství,

| — | proaktivně prosazovat úlohu žen v podnikání, |
| --- | --- |

—

proaktivně prosazovat úlohu žen v podnikání,

| — | posílit postavení žen a učinit toto odvětví inkluzivnějším. |
| --- | --- |

—

posílit postavení žen a učinit toto odvětví inkluzivnějším.

2.   Přehled situace

| 2.1. | Zastoupení žen a mužů v odvětví dopravy je komplexní otázka a toto stanovisko se jí dopodrobna nezabývá. Zájem o dopravu získává člověk ve škole či v rodině nebo na základě zkušeností, nutnosti či potřeby něco inovovat. Účast v tomto odvětví vyplývá z profesních příležitostí nabízených ve vzdělávacích zařízeních, z kvalifikací, dovedností či sítí. Setrvání v tomto odvětví se může odvíjet od rozvoje lidských zdrojů, odborné přípravy, zvyšování kvalifikace a diverzifikace, pracovních podmínek, platů, pracovní doby a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. |
| --- | --- |

2.1.

Zastoupení žen a mužů v odvětví dopravy je komplexní otázka a toto stanovisko se jí dopodrobna nezabývá. Zájem o dopravu získává člověk ve škole či v rodině nebo na základě zkušeností, nutnosti či potřeby něco inovovat. Účast v tomto odvětví vyplývá z profesních příležitostí nabízených ve vzdělávacích zařízeních, z kvalifikací, dovedností či sítí. Setrvání v tomto odvětví se může odvíjet od rozvoje lidských zdrojů, odborné přípravy, zvyšování kvalifikace a diverzifikace, pracovních podmínek, platů, pracovní doby a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem.

| 2.2. | Pro ženy k těmto faktorům patří také bezpečnost, genderové násilí a sexuální obtěžování ze strany spolupracovníků či uživatelů dopravy. Kromě toho u nich může dojít k přerušení kariéry během mateřské dovolené a péče o dítě. Návrat do tohoto odvětví proto vyžaduje pružnou pracovní dobu, opětovné zaškolení a opatření s cílem zamezit ztrátě kariérního stupně či postavení. |
| --- | --- |

2.2.

Pro ženy k těmto faktorům patří také bezpečnost, genderové násilí a sexuální obtěžování ze strany spolupracovníků či uživatelů dopravy. Kromě toho u nich může dojít k přerušení kariéry během mateřské dovolené a péče o dítě. Návrat do tohoto odvětví proto vyžaduje pružnou pracovní dobu, opětovné zaškolení a opatření s cílem zamezit ztrátě kariérního stupně či postavení.

| 2.3. | Nicméně tam, kde panují dobré pracovní podmínky, nacházejí muži i ženy pracující v tomto odvětví naplnění, uspokojení z práce, vysokou úroveň odborné přípravy a možnost rozvoje dovedností, kariérního postupu a spoluúčasti na rozhodování. Pro majitele podniků to znamená příležitost k inovacím, růstu a vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

2.3.

Nicméně tam, kde panují dobré pracovní podmínky, nacházejí muži i ženy pracující v tomto odvětví naplnění, uspokojení z práce, vysokou úroveň odborné přípravy a možnost rozvoje dovedností, kariérního postupu a spoluúčasti na rozhodování. Pro majitele podniků to znamená příležitost k inovacím, růstu a vytváření pracovních míst.

| 2.4. | Při analyzování vývojových trendů v oblasti zaměstnanosti je třeba rozlišovat mezi mobilními a nemobilními pracovníky v dopravě. Pro ženy zaměstnané v odvětví dopravy je obtížnější pracovat mimo domov, proto v téměř všech dopravních profesích vyjma letecké dopravy převažují na mobilních pracovních místech muži. Práce, která má tradičně mobilní charakter, je lépe odměňována, v důsledku čehož v odvětví dopravy přetrvávají rozdíly v příjmech žen a mužů a hůře se odstraňují. |
| --- | --- |

2.4.

Při analyzování vývojových trendů v oblasti zaměstnanosti je třeba rozlišovat mezi mobilními a nemobilními pracovníky v dopravě. Pro ženy zaměstnané v odvětví dopravy je obtížnější pracovat mimo domov, proto v téměř všech dopravních profesích vyjma letecké dopravy převažují na mobilních pracovních místech muži. Práce, která má tradičně mobilní charakter, je lépe odměňována, v důsledku čehož v odvětví dopravy přetrvávají rozdíly v příjmech žen a mužů a hůře se odstraňují.

| 2.5. | Ženy pracující v dopravě postihla rovněž hospodářská krize. Předkrizový vývoj naznačoval, že se toto odvětví otevřelo ženám – bylo vyvíjeno dvojnásobné úsilí o aktivní nábor a podporu žen v dopravě. Toto úsilí bylo z velké části zaměřeno na vytváření pozemních profesí ve službách a na investice do technologií, které již nevyžadují těžkou manuální práci. Tento vývoj však narušila krize, poněvadž snižování nákladů se stejně tak dotklo opatření nezbytných k podpoře genderové politiky na pracovišti. |
| --- | --- |

2.5.

Ženy pracující v dopravě postihla rovněž hospodářská krize. Předkrizový vývoj naznačoval, že se toto odvětví otevřelo ženám – bylo vyvíjeno dvojnásobné úsilí o aktivní nábor a podporu žen v dopravě. Toto úsilí bylo z velké části zaměřeno na vytváření pozemních profesí ve službách a na investice do technologií, které již nevyžadují těžkou manuální práci. Tento vývoj však narušila krize, poněvadž snižování nákladů se stejně tak dotklo opatření nezbytných k podpoře genderové politiky na pracovišti.

3.   Politické cíle pro lepší genderovou vyváženost

| 3.1. | EHSV je potěšen tím, že byla oblast dopravy svěřena ženě, paní komisařce Bulc. Složení rozhodovacích orgánů se příliš často řídí spíše stereotypy než schopnostmi. Aby se v odvětví dopravy v EU dosáhlo výrazného udržitelného růstu, musí být proces tvorby politik a rozhodování v tomto odvětví genderově neutrální. Do obou oblastí musí být rovným dílem zapojeny ženy, a to nikoli cestou pozitivní diskriminace, nýbrž na základě zásluh, schopností a transparentního dosazování. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV je potěšen tím, že byla oblast dopravy svěřena ženě, paní komisařce Bulc. Složení rozhodovacích orgánů se příliš často řídí spíše stereotypy než schopnostmi. Aby se v odvětví dopravy v EU dosáhlo výrazného udržitelného růstu, musí být proces tvorby politik a rozhodování v tomto odvětví genderově neutrální. Do obou oblastí musí být rovným dílem zapojeny ženy, a to nikoli cestou pozitivní diskriminace, nýbrž na základě zásluh, schopností a transparentního dosazování.

| 3.2. | Prokázalo se, že větší podíl žen na vyšších pozicích, včetně pozic nevýkonných ředitelů, přináší podnikům rozhodující výhody (1). Zapojení žen do rozhodovacího procesu pomůže podnikům, institucím a sdružením inovovat a přinese nové chápání trhu. Rozmanité zastoupení žen i mužů v řadách zaměstnanců podporuje spolupráci, porozumění a toleranci a bylo prokázáno, že zvyšuje konkurenceschopnost, produktivitu a sociální odpovědnost podniků a zajišťuje setrvání pracovníků obou pohlaví. |
| --- | --- |

3.2.

Prokázalo se, že větší podíl žen na vyšších pozicích, včetně pozic nevýkonných ředitelů, přináší podnikům rozhodující výhody (1). Zapojení žen do rozhodovacího procesu pomůže podnikům, institucím a sdružením inovovat a přinese nové chápání trhu. Rozmanité zastoupení žen i mužů v řadách zaměstnanců podporuje spolupráci, porozumění a toleranci a bylo prokázáno, že zvyšuje konkurenceschopnost, produktivitu a sociální odpovědnost podniků a zajišťuje setrvání pracovníků obou pohlaví.

| 3.3. | EHSV tedy doporučuje, aby se jednoduchými nebyrokratickými postupy pravidelně ověřoval a zveřejňoval pokrok, který učinily subjekty v odvětví dopravy (političtí činitelé, podniky, odborové svazy, sdružení, zainteresované strany) v oblasti rovnosti žen a mužů. Mělo by to zahrnovat také výchovu uživatelů s cílem překonat zažité stereotypy a představy. Ženy a muži by měli mít stejnou možnost ovlivňovat utváření, podobu a řízení systému dopravy, v němž by jejich hodnoty měly mít stejnou váhu. Komise by obojí mohla zohlednit ve vlastním politickém dialogu jakožto požadavek pro financování projektu TEN-T nebo financování výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV tedy doporučuje, aby se jednoduchými nebyrokratickými postupy pravidelně ověřoval a zveřejňoval pokrok, který učinily subjekty v odvětví dopravy (političtí činitelé, podniky, odborové svazy, sdružení, zainteresované strany) v oblasti rovnosti žen a mužů. Mělo by to zahrnovat také výchovu uživatelů s cílem překonat zažité stereotypy a představy. Ženy a muži by měli mít stejnou možnost ovlivňovat utváření, podobu a řízení systému dopravy, v němž by jejich hodnoty měly mít stejnou váhu. Komise by obojí mohla zohlednit ve vlastním politickém dialogu jakožto požadavek pro financování projektu TEN-T nebo financování výzkumu a vývoje.

4.   Shromažďování údajů a ukazatele

| 4.1. | Evropská komise a členské státy by mohly toto odvětví lépe podporovat shromažďováním údajů a statistickými analýzami, jež budou zohledňovat otázku rovnosti žen a mužů a budou rozděleny podle pohlaví, čímž se zviditelní hlavní oblasti, v nichž je zapotřebí investic či podpory. |
| --- | --- |

4.1.

Evropská komise a členské státy by mohly toto odvětví lépe podporovat shromažďováním údajů a statistickými analýzami, jež budou zohledňovat otázku rovnosti žen a mužů a budou rozděleny podle pohlaví, čímž se zviditelní hlavní oblasti, v nichž je zapotřebí investic či podpory.

| 4.2. | Je třeba vzít v potaz tyto ukazatele:






  — | pokyny a poradenství v sekundárním a terciárním vzdělávání, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Je třeba vzít v potaz tyto ukazatele:

—

pokyny a poradenství v sekundárním a terciárním vzdělávání,

| — | kvalifikace a odborná příprava – včetně sekundárního vzdělávání až po vzdělávání vysokoškolské, |
| --- | --- |

—

kvalifikace a odborná příprava – včetně sekundárního vzdělávání až po vzdělávání vysokoškolské,

| — | platy při nástupu do zaměstnání, |
| --- | --- |

—

platy při nástupu do zaměstnání,

| — | možnosti profesního rozvoje a překážky, |
| --- | --- |

—

možnosti profesního rozvoje a překážky,

| — | rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, |
| --- | --- |

—

rovnováha mezi pracovním a soukromým životem,

| — | bezpečnost a ochrana zdraví při práci, |
| --- | --- |

—

bezpečnost a ochrana zdraví při práci,

| — | pracovní kultura, včetně rozdělení podle genderových rolí, |
| --- | --- |

—

pracovní kultura, včetně rozdělení podle genderových rolí,

| — | ženy v tvorbě politik a rozhodovacím procesu, a to i na úrovni správních rad, |
| --- | --- |

—

ženy v tvorbě politik a rozhodovacím procesu, a to i na úrovni správních rad,

| — | přidělování prostředků podnikatelkám. |
| --- | --- |

—

přidělování prostředků podnikatelkám.

| 4.3. | Analýzu údajů lze využít k posouzení kariérního cyklu tam, kde panují překážky bránící zaměstnávání a postupu žen v tomto odvětví. Poté mohou být pro toto odvětví vytvořeny specifické nástroje, které odstraní nedostatky, jež vedou k diskriminaci žen. |
| --- | --- |

4.3.

Analýzu údajů lze využít k posouzení kariérního cyklu tam, kde panují překážky bránící zaměstnávání a postupu žen v tomto odvětví. Poté mohou být pro toto odvětví vytvořeny specifické nástroje, které odstraní nedostatky, jež vedou k diskriminaci žen.

| 4.4. | Evropská komise by dále mohla zvážit posouzení těchto aspektů:






  — | rozdělování a přidělování veřejných finančních prostředků, včetně financování projektů EU, neboť nerovný přístup k ženám a mužům v rozhodovacích procesech ovlivňuje využívání veřejných rozpočtů a veřejných infrastruktur. Mělo by to vyústit v to, že bude v evropské dopravní politice zavedeno sestavování rozpočtu s ohledem na rovnost žen a mužů, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Evropská komise by dále mohla zvážit posouzení těchto aspektů:

—

rozdělování a přidělování veřejných finančních prostředků, včetně financování projektů EU, neboť nerovný přístup k ženám a mužům v rozhodovacích procesech ovlivňuje využívání veřejných rozpočtů a veřejných infrastruktur. Mělo by to vyústit v to, že bude v evropské dopravní politice zavedeno sestavování rozpočtu s ohledem na rovnost žen a mužů,

| — | rozdělení makroekonomických opatření umožňujících čelit dopadu nerovnosti žen a mužů při vypracovávání politik v oblasti daní, silničních poplatků, daní z letecké dopravy, veřejných služeb, liberalizace a spotřebitelských práv. Zajistilo by se tím zohledňování zásady rovnosti žen a mužů ve veřejných službách a v politice týkající se liberalizace či privatizace v odvětví dopravy, |
| --- | --- |

—

rozdělení makroekonomických opatření umožňujících čelit dopadu nerovnosti žen a mužů při vypracovávání politik v oblasti daní, silničních poplatků, daní z letecké dopravy, veřejných služeb, liberalizace a spotřebitelských práv. Zajistilo by se tím zohledňování zásady rovnosti žen a mužů ve veřejných službách a v politice týkající se liberalizace či privatizace v odvětví dopravy,

| — | shromažďování údajů, jímž by byla podložena budoucí evropská dopravní politika a její procesy. Například ve Spojeném království byl proveden audit rovnosti žen a mužů ve veřejné dopravě, který poukázal na dodržování této zásady ze strany dopravních institucí. |
| --- | --- |

—

shromažďování údajů, jímž by byla podložena budoucí evropská dopravní politika a její procesy. Například ve Spojeném království byl proveden audit rovnosti žen a mužů ve veřejné dopravě, který poukázal na dodržování této zásady ze strany dopravních institucí.

5.   Zaměstnanost – účast žen

| 5.1. | V uplynulých desetiletích došlo v Evropě ve všech odvětvích ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Růst pokračuje, a přesto odvětví dopravy i nadále do značné míry nepřeje zaměstnávání žen. Navzdory tomu, že byla v rámci Evropského sociálního fondu a programu EQUAL vyvinuta řada iniciativ, přetrvává v odvětví dopravy segregace – muži v něm pracují především na pozicích řidičů či pilotů, techniků nebo tam, kde je práce fyzicky namáhavá nebo příliš zatěžující, zatímco ženy působí hlavně ve službách a v administrativě. |
| --- | --- |

5.1.

V uplynulých desetiletích došlo v Evropě ve všech odvětvích ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Růst pokračuje, a přesto odvětví dopravy i nadále do značné míry nepřeje zaměstnávání žen. Navzdory tomu, že byla v rámci Evropského sociálního fondu a programu EQUAL vyvinuta řada iniciativ, přetrvává v odvětví dopravy segregace – muži v něm pracují především na pozicích řidičů či pilotů, techniků nebo tam, kde je práce fyzicky namáhavá nebo příliš zatěžující, zatímco ženy působí hlavně ve službách a v administrativě.

| 5.2. | Obecně vzato zasáhla restrukturalizace v odvětví dopravy oblasti, v nichž převažují muži (železniční doprava, přístavy a vnitrozemské vodní cesty), zatímco více žen je zaměstnáváno ve službách, jež vznikají v nových dodavatelských řetězcích, logistických společnostech atd. Díky zavádění nových technologií však dnes mohou ženy a muži rovnou měrou vykonávat práci v sektorech, které jsou tradičně spojeny s těžkou fyzickou prací. Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem však i nadále představuje problém a brání zaměstnávání žen na mobilních pracovních místech. |
| --- | --- |

5.2.

Obecně vzato zasáhla restrukturalizace v odvětví dopravy oblasti, v nichž převažují muži (železniční doprava, přístavy a vnitrozemské vodní cesty), zatímco více žen je zaměstnáváno ve službách, jež vznikají v nových dodavatelských řetězcích, logistických společnostech atd. Díky zavádění nových technologií však dnes mohou ženy a muži rovnou měrou vykonávat práci v sektorech, které jsou tradičně spojeny s těžkou fyzickou prací. Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem však i nadále představuje problém a brání zaměstnávání žen na mobilních pracovních místech.

| 5.3. | Obecně panuje názor, že určitá pracovní místa, pracoviště a pracovní doby jsou vhodné pouze pro muže. Výrazně to ovlivňuje přijímání a setrvávání pracovnic v zaměstnáních, v nichž jsou ženy nedostatečně zastoupeny. |
| --- | --- |

5.3.

Obecně panuje názor, že určitá pracovní místa, pracoviště a pracovní doby jsou vhodné pouze pro muže. Výrazně to ovlivňuje přijímání a setrvávání pracovnic v zaměstnáních, v nichž jsou ženy nedostatečně zastoupeny.

| 5.4. | Co se týče rovného odměňování, přetrvávají v odvětví dopravy v důsledku segregace rozdíly v platech žen a mužů. Muži se soustřeďují na technických pozicích, jež jsou považovány za kvalifikovanější, zatímco ženy převládají v administrativě a zákaznických službách. Muži mají delší pracovní dobu a zastávají v odvětví dopravy více pracovních míst na plný úvazek, zatímco ženy obvykle volí pružnější organizaci práce s omezenějšími možnostmi. Muži mají v odvětví dopravy lepší kariérní vyhlídky než ženy. Ještě pořád je nesnadné dostat se na pracovní místa, v nichž převažují muži, a to přestože mají muži a ženy stejný přístup k odbornému vzdělávání. Vzniká tak situace, kdy jsou ženy připravovány na technické profese, ale nemohou si najít práci, která by odpovídala jejich kvalifikaci. To vše prohlubuje rozdíly v odměňování žen a mužů v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

5.4.

Co se týče rovného odměňování, přetrvávají v odvětví dopravy v důsledku segregace rozdíly v platech žen a mužů. Muži se soustřeďují na technických pozicích, jež jsou považovány za kvalifikovanější, zatímco ženy převládají v administrativě a zákaznických službách. Muži mají delší pracovní dobu a zastávají v odvětví dopravy více pracovních míst na plný úvazek, zatímco ženy obvykle volí pružnější organizaci práce s omezenějšími možnostmi. Muži mají v odvětví dopravy lepší kariérní vyhlídky než ženy. Ještě pořád je nesnadné dostat se na pracovní místa, v nichž převažují muži, a to přestože mají muži a ženy stejný přístup k odbornému vzdělávání. Vzniká tak situace, kdy jsou ženy připravovány na technické profese, ale nemohou si najít práci, která by odpovídala jejich kvalifikaci. To vše prohlubuje rozdíly v odměňování žen a mužů v odvětví dopravy.

| 5.5. | Zohledňování rovnosti žen a mužů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v dopravě přináší řadu problémů, neboť většinu míst se zjevným rizikem pracovních úrazů a nemocí z povolání zaujímají muži. To omezuje možnost uplatňovat v politikách či opatřeních v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci genderově rozrůzněný přístup. S odlišnými činnostmi, úkoly, pracovními podmínkami či pracovní dobou je ovšem spojena různá míra rizika. |
| --- | --- |

5.5.

Zohledňování rovnosti žen a mužů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v dopravě přináší řadu problémů, neboť většinu míst se zjevným rizikem pracovních úrazů a nemocí z povolání zaujímají muži. To omezuje možnost uplatňovat v politikách či opatřeních v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci genderově rozrůzněný přístup. S odlišnými činnostmi, úkoly, pracovními podmínkami či pracovní dobou je ovšem spojena různá míra rizika.

| 5.6. | V Evropské unii se v odvětví dopravy ve vysoké míře vyskytují veškeré formy násilí, přičemž mnoho případů zůstává nenahlášeno. Problémem je také násilí ze strany třetích osob, jelikož ženy působí především v těch dopravních profesích, v nichž mají přímý kontakt se zákazníky, a jsou tudíž více vystaveny agresivnímu chování a útokům ze strany zákazníků. Pracovníci u přepážky čelí stále větší frustraci veřejnosti z důvodu dopravních přetížení, zpoždění či nedostatku informací v případě zpoždění. V této souvislosti je třeba učinit více pro to, aby dopravní podniky přijaly opatření zaměřená na nulovou toleranci násilí na pracovišti. |
| --- | --- |

5.6.

V Evropské unii se v odvětví dopravy ve vysoké míře vyskytují veškeré formy násilí, přičemž mnoho případů zůstává nenahlášeno. Problémem je také násilí ze strany třetích osob, jelikož ženy působí především v těch dopravních profesích, v nichž mají přímý kontakt se zákazníky, a jsou tudíž více vystaveny agresivnímu chování a útokům ze strany zákazníků. Pracovníci u přepážky čelí stále větší frustraci veřejnosti z důvodu dopravních přetížení, zpoždění či nedostatku informací v případě zpoždění. V této souvislosti je třeba učinit více pro to, aby dopravní podniky přijaly opatření zaměřená na nulovou toleranci násilí na pracovišti.

| 5.7. | EHSV navrhuje, aby byla do přezkumu bílé knihy z roku 2011 s názvem Plán jednotného evropského dopravního prostoru zahrnuta nová iniciativa (na seznam v příloze I) na podporu rovnosti žen a mužů v profesích v odvětví dopravy, zejména opatření zaměřená na přilákání žen k povoláním v tomto odvětví díky opatřením pro zvýšení kvality pracovních míst ve všech druzích dopravy, zlepšení pracovních podmínek, odborné přípravy a celoživotního učení, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a možností kariérního postupu, což vše přispívá k lepšímu vyvážení pracovního a soukromého života. Lepší integrace žen do odvětví dopravy lze dosáhnout pozitivními opatřeními spočívajícími přinejmenším v nové sanitární infrastruktuře, šatnách a ubytování a racionálnějším posouzení dlouhé pracovní doby, stresu, opakovaných pohybů a únavy ve vztahu ke každému druhu dopravy. |
| --- | --- |

5.7.

EHSV navrhuje, aby byla do přezkumu bílé knihy z roku 2011 s názvem Plán jednotného evropského dopravního prostoru zahrnuta nová iniciativa (na seznam v příloze I) na podporu rovnosti žen a mužů v profesích v odvětví dopravy, zejména opatření zaměřená na přilákání žen k povoláním v tomto odvětví díky opatřením pro zvýšení kvality pracovních míst ve všech druzích dopravy, zlepšení pracovních podmínek, odborné přípravy a celoživotního učení, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a možností kariérního postupu, což vše přispívá k lepšímu vyvážení pracovního a soukromého života. Lepší integrace žen do odvětví dopravy lze dosáhnout pozitivními opatřeními spočívajícími přinejmenším v nové sanitární infrastruktuře, šatnách a ubytování a racionálnějším posouzení dlouhé pracovní doby, stresu, opakovaných pohybů a únavy ve vztahu ke každému druhu dopravy.

| 5.8. | Řada iniciativ, jež podnikají sociální partneři v evropském odvětví dopravy s cílem uzpůsobit tuto oblast lépe ženám, dokládá, že si je toto odvětví vědomo potenciálních překážek, které je třeba odstranit. Na základě studie, kterou uskutečnili sociální partneři CER a ETF v sektoru železniční dopravy a jež se zabývala zastoupením a lepším začleněním žen do železničních profesí, byla vypracována doporučení, jejichž uplatňování tyto dvě organizace nyní společně monitorují. Stejný přístup sledují UITP a ETF v městské hromadné dopravě. V námořní dopravě vypracovaly v roce 2014 ETF a ECSA rozsáhlou školicí příručku včetně pokynů, videonahrávek a praktických příkladů, jež mají řešit problematiku obtěžování na palubě plavidel. Pokud jde o přístavy a loděnice, dohodly se ETF, ESPO, IDC a FEPORT nedávno na společných doporučeních se 14 opatřeními, jejichž cílem je podpořit a zajistit setrvání žen na pracovních místech v přístavech. |
| --- | --- |

5.8.

Řada iniciativ, jež podnikají sociální partneři v evropském odvětví dopravy s cílem uzpůsobit tuto oblast lépe ženám, dokládá, že si je toto odvětví vědomo potenciálních překážek, které je třeba odstranit. Na základě studie, kterou uskutečnili sociální partneři CER a ETF v sektoru železniční dopravy a jež se zabývala zastoupením a lepším začleněním žen do železničních profesí, byla vypracována doporučení, jejichž uplatňování tyto dvě organizace nyní společně monitorují. Stejný přístup sledují UITP a ETF v městské hromadné dopravě. V námořní dopravě vypracovaly v roce 2014 ETF a ECSA rozsáhlou školicí příručku včetně pokynů, videonahrávek a praktických příkladů, jež mají řešit problematiku obtěžování na palubě plavidel. Pokud jde o přístavy a loděnice, dohodly se ETF, ESPO, IDC a FEPORT nedávno na společných doporučeních se 14 opatřeními, jejichž cílem je podpořit a zajistit setrvání žen na pracovních místech v přístavech.

| 5.9. | Řada organizací, včetně MOP, a sociálních partnerů již vypracovala pokyny, vzdělávací programy, nástroje a pravidla, která se dají využít či posílit s cílem zvýšit účast žen v tomto odvětví. Komise by mohla začlenit výrazný genderový rozměr do pilířů střediska pro sledování sociálních otázek, zaměstnanosti a odborné přípravy v odvětví dopravy, jak EHSV doporučil ve svém stanovisku z roku 2011 k tématu Dopad politik EU na pracovní příležitosti, potřeby odborné přípravy a pracovní podmínky pracovníků v dopravě. |
| --- | --- |

5.9.

Řada organizací, včetně MOP, a sociálních partnerů již vypracovala pokyny, vzdělávací programy, nástroje a pravidla, která se dají využít či posílit s cílem zvýšit účast žen v tomto odvětví. Komise by mohla začlenit výrazný genderový rozměr do pilířů střediska pro sledování sociálních otázek, zaměstnanosti a odborné přípravy v odvětví dopravy, jak EHSV doporučil ve svém stanovisku z roku 2011 k tématu Dopad politik EU na pracovní příležitosti, potřeby odborné přípravy a pracovní podmínky pracovníků v dopravě.

6.   Ženy v podnikání

| 6.1. | Podnikatelé získali větší význam coby poskytovatelé pracovních příležitostí a důležití činitelé, a to i v odvětví dopravy (2). Dnes sem patří zapojení do zelené ekonomiky, inteligentní dopravní systémy ITS, CCTV, plánování v reálném čase a bezpečnost. |
| --- | --- |

6.1.

Podnikatelé získali větší význam coby poskytovatelé pracovních příležitostí a důležití činitelé, a to i v odvětví dopravy (2). Dnes sem patří zapojení do zelené ekonomiky, inteligentní dopravní systémy ITS, CCTV, plánování v reálném čase a bezpečnost.

| 6.2. | Jednoduché konkrétní politiky zaměřené na podniky vlastněné ženami by mohly přinést takovou návratnost investic, jež by zvýšila růst a nabídku pracovních příležitostí v EU. Komise by měla zvážit vytvoření kanceláře na podporu podnikání žen v rámci Evropské komise a příslušných ministerstev členských států. Tyto kanceláře by měly být součástí ministerstev pro hospodářský rozvoj, aby se jasně rozlišovalo mezi hospodářsko-podnikatelskou činností a úkoly v oblasti rovnosti žen a mužů. |
| --- | --- |

6.2.

Jednoduché konkrétní politiky zaměřené na podniky vlastněné ženami by mohly přinést takovou návratnost investic, jež by zvýšila růst a nabídku pracovních příležitostí v EU. Komise by měla zvážit vytvoření kanceláře na podporu podnikání žen v rámci Evropské komise a příslušných ministerstev členských států. Tyto kanceláře by měly být součástí ministerstev pro hospodářský rozvoj, aby se jasně rozlišovalo mezi hospodářsko-podnikatelskou činností a úkoly v oblasti rovnosti žen a mužů.

| 6.3. | Dále by se mělo zvážit jmenování ředitele nebo zástupce na vysoké úrovni pro podnikání žen v rámci Evropské komise a členských států, s úkolem zvyšovat ve všech rezortech povědomí o hospodářských přínosech vedení více žen k tomu, aby zakládaly a rozvíjely vlastní podniky. Tento ředitel pro podnikání by rovněž mohl být odpovědný za podporu profesní dráhy v průmyslových a akademických oblastech, jež vedou ke zvýšenému podnikání žen a které zahrnují například výzkum, vědu, odvětví špičkových technologií, dopravní inženýrství a rozvoj informačních technologií. |
| --- | --- |

6.3.

Dále by se mělo zvážit jmenování ředitele nebo zástupce na vysoké úrovni pro podnikání žen v rámci Evropské komise a členských států, s úkolem zvyšovat ve všech rezortech povědomí o hospodářských přínosech vedení více žen k tomu, aby zakládaly a rozvíjely vlastní podniky. Tento ředitel pro podnikání by rovněž mohl být odpovědný za podporu profesní dráhy v průmyslových a akademických oblastech, jež vedou ke zvýšenému podnikání žen a které zahrnují například výzkum, vědu, odvětví špičkových technologií, dopravní inženýrství a rozvoj informačních technologií.

7.   Ženy a doprava – cesta k realizaci

| 7.1. | Aby bylo možné zvýšit míru zastoupení žen a efektivněji a rozsáhleji využívat jejich talentu na trhu práce v odvětví dopravy, doporučuje EHSV následující nástroje, jež by mohly posloužit k budování kapacity žen na všech úrovních. Dá se toho docílit vypracováním projektů EU v rámci GŘ pro dopravu nebo v součinnosti s jinými projekty EU, které již probíhají: partnerství:






  — | vytvoření koordinovaného postupu mezi jednotlivými institucemi, profesními sdruženími, odborovými svazy, zainteresovanými subjekty působícími v tomto odvětví, uskutečnění kampaně pro přilákání žen do odvětví dopravy a vyzdvižení toho, že lepší začlenění žen do tohoto odvětví je přínosem pro ekonomiku EU a strukturu společnosti. V nedávné době se to podařilo britskému podniku Transport for London, který prezentoval 100 žen pracujících v odvětví dopravy. Připomenutí jejich úspěchu poukázalo na významnou roli žen v dopravě a angažovalo, motivovalo a inspirovalo současné a budoucí generace pracovnic v tomto odvětví, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Aby bylo možné zvýšit míru zastoupení žen a efektivněji a rozsáhleji využívat jejich talentu na trhu práce v odvětví dopravy, doporučuje EHSV následující nástroje, jež by mohly posloužit k budování kapacity žen na všech úrovních. Dá se toho docílit vypracováním projektů EU v rámci GŘ pro dopravu nebo v součinnosti s jinými projekty EU, které již probíhají: partnerství:

—

vytvoření koordinovaného postupu mezi jednotlivými institucemi, profesními sdruženími, odborovými svazy, zainteresovanými subjekty působícími v tomto odvětví, uskutečnění kampaně pro přilákání žen do odvětví dopravy a vyzdvižení toho, že lepší začlenění žen do tohoto odvětví je přínosem pro ekonomiku EU a strukturu společnosti. V nedávné době se to podařilo britskému podniku Transport for London, který prezentoval 100 žen pracujících v odvětví dopravy. Připomenutí jejich úspěchu poukázalo na významnou roli žen v dopravě a angažovalo, motivovalo a inspirovalo současné a budoucí generace pracovnic v tomto odvětví,

| — | rovnost v odvětví dopravy: není to pro toto odvětví specifické, ale ze studií vyplývá, že nerovnosti v odvětví dopravy jsou hlavním důvodem, proč se do něj ženy nechtějí více zapojit. V prvé řadě je třeba se zaměřit na tyto otázky:






  — | stejná odměna za stejnou práci, |
| --- | --- | --- |

—

rovnost v odvětví dopravy: není to pro toto odvětví specifické, ale ze studií vyplývá, že nerovnosti v odvětví dopravy jsou hlavním důvodem, proč se do něj ženy nechtějí více zapojit. V prvé řadě je třeba se zaměřit na tyto otázky:

—

stejná odměna za stejnou práci,

| — | transparentní nábor zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

transparentní nábor zaměstnanců,

| — | flexibilní způsoby práce – včetně sdílení pracovních míst a možností práce na částečný úvazek, |
| --- | --- |

—

flexibilní způsoby práce – včetně sdílení pracovních míst a možností práce na částečný úvazek,

| — | přilákání talentů bez ohledu na věk pracovnic a na míru jejich kvalifikace, |
| --- | --- |

—

přilákání talentů bez ohledu na věk pracovnic a na míru jejich kvalifikace,

| — | rozhodovací proces – větší zastoupení žen ve správních radách, řídících orgánech, v odborových svazech (nejen na úrovni členů) a v tvorbě politik. |
| --- | --- |

—

rozhodovací proces – větší zastoupení žen ve správních radách, řídících orgánech, v odborových svazech (nejen na úrovni členů) a v tvorbě politik.

| 7.2. | Odborné vedení: posílení podpůrných mechanismů, zprostředkovávání znalostí a zkušeností, vytváření sítí a poskytování pokynů. Může to probíhat interně v rámci podniků a mezi zaměstnanci, externě mezi podniky a srovnatelnými sektory odvětví dopravy a prostřednictvím zavedených poradenských programů, které se nezaměřují pouze na odvětví dopravy. Na sítích poskytujících odborné vedení by se měli podílet muži i ženy. Mimoto by se tyto sítě mohly sdružovat do klastrů a mohly by být meziodvětvové, aby bylo možné předávat poznatky, osvědčené postupy, dovednosti a příležitosti v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

7.2.

Odborné vedení: posílení podpůrných mechanismů, zprostředkovávání znalostí a zkušeností, vytváření sítí a poskytování pokynů. Může to probíhat interně v rámci podniků a mezi zaměstnanci, externě mezi podniky a srovnatelnými sektory odvětví dopravy a prostřednictvím zavedených poradenských programů, které se nezaměřují pouze na odvětví dopravy. Na sítích poskytujících odborné vedení by se měli podílet muži i ženy. Mimoto by se tyto sítě mohly sdružovat do klastrů a mohly by být meziodvětvové, aby bylo možné předávat poznatky, osvědčené postupy, dovednosti a příležitosti v odvětví dopravy.

| 7.3. | Programy rozvoje: je třeba navrhnout odbornou přípravu, která umožní rozvíjet dovednosti a dosáhnout odborné kvalifikace s cílem zvyšovat schopnosti bez nerovného zacházení, čímž se zajistí stejná úroveň schopností pro nábor či povyšování. |
| --- | --- |

7.3.

Programy rozvoje: je třeba navrhnout odbornou přípravu, která umožní rozvíjet dovednosti a dosáhnout odborné kvalifikace s cílem zvyšovat schopnosti bez nerovného zacházení, čímž se zajistí stejná úroveň schopností pro nábor či povyšování.

| 7.4. | Vzdělávání: je třeba přezkoumat systém vzdělávání a propagaci rolí v odvětví dopravy s cílem překonat názor, že je toto odvětví vhodné pouze pro muže. Je třeba identifikovat modely ženských rolí na podporu příležitostí. |
| --- | --- |

7.4.

Vzdělávání: je třeba přezkoumat systém vzdělávání a propagaci rolí v odvětví dopravy s cílem překonat názor, že je toto odvětví vhodné pouze pro muže. Je třeba identifikovat modely ženských rolí na podporu příležitostí.

| 7.5. | Podpora inovací a malých podniků v odvětví dopravy: je třeba identifikovat ženy pracující v malých až středních podnicích s cílem identifikovat nové trendy a možnosti v oblasti inovací a výzkumu a vývoje. Je třeba prezentovat úspěchy. Osvědčený postup: Women 1st Top 100 Club představuje síť nejvlivnějších žen v odvětví ubytování a stravování, osobní dopravy, cestování a cestovního ruchu, jež tato odvětví reprezentují a jsou vzorem pro ženy ve vedoucích pozicích v budoucnu (http://women1st.co.uk/top-100). |
| --- | --- |

7.5.

Podpora inovací a malých podniků v odvětví dopravy: je třeba identifikovat ženy pracující v malých až středních podnicích s cílem identifikovat nové trendy a možnosti v oblasti inovací a výzkumu a vývoje. Je třeba prezentovat úspěchy. Osvědčený postup: Women 1st Top 100 Club představuje síť nejvlivnějších žen v odvětví ubytování a stravování, osobní dopravy, cestování a cestovního ruchu, jež tato odvětví reprezentují a jsou vzorem pro ženy ve vedoucích pozicích v budoucnu (http://women1st.co.uk/top-100).

| 7.6. | Zapojení dodavatelského řetězce: je třeba pobízet dodavatele k tomu, aby uváděli údaje týkající se rovnosti žen a mužů ve svém dodavatelském řetězci. Je třeba identifikovat možnosti, jak by se daly veřejné zakázky přidělovat podnikům vlastněným ženami. (Osvědčený postup: Americká iniciativa WEConnect nabízí nabídková řízení a veřejné zakázky speciálně pro ženy ve všech odvětvích. Tato iniciativa nyní funguje i v Evropě (http://weconnectinternational.org)). |
| --- | --- |

7.6.

Zapojení dodavatelského řetězce: je třeba pobízet dodavatele k tomu, aby uváděli údaje týkající se rovnosti žen a mužů ve svém dodavatelském řetězci. Je třeba identifikovat možnosti, jak by se daly veřejné zakázky přidělovat podnikům vlastněným ženami. (Osvědčený postup: Americká iniciativa WEConnect nabízí nabídková řízení a veřejné zakázky speciálně pro ženy ve všech odvětvích. Tato iniciativa nyní funguje i v Evropě (http://weconnectinternational.org)).

| 7.7. | Sociální odpovědnost podniků: je třeba pobízet podniky, aby v rámci své sociální odpovědnosti uváděly genderové statistiky a aby aktivně prosazovaly zapojení žen v odvětví dopravy. Je třeba napomáhat k tomu, aby toto odvětví bylo vnímáno jako odvětví, pro které se může rozhodnout kdokoliv. |
| --- | --- |

7.7.

Sociální odpovědnost podniků: je třeba pobízet podniky, aby v rámci své sociální odpovědnosti uváděly genderové statistiky a aby aktivně prosazovaly zapojení žen v odvětví dopravy. Je třeba napomáhat k tomu, aby toto odvětví bylo vnímáno jako odvětví, pro které se může rozhodnout kdokoliv.

| 7.8. | Internacionalizace: Evropa je ceněna pro předávání poznatků a rozvoj partnerství. Doprava je globálním odvětvím, které čelí mnoha výzvám. Evropa se zde může podělit o své zkušenosti a inovační kapacitu a může se otevřít novým trhům. Ženy by v tomto odvětví mohly sehrát klíčovou úlohu při propagaci evropského průmyslu a odbornosti v zámoří. |
| --- | --- |

7.8.

Internacionalizace: Evropa je ceněna pro předávání poznatků a rozvoj partnerství. Doprava je globálním odvětvím, které čelí mnoha výzvám. Evropa se zde může podělit o své zkušenosti a inovační kapacitu a může se otevřít novým trhům. Ženy by v tomto odvětví mohly sehrát klíčovou úlohu při propagaci evropského průmyslu a odbornosti v zámoří.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 133. 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 24.

2

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Ekologická, sociální a zdravotní tvrzení na vnitřním trhu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/02)

| Zpravodaj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Ekologická, sociální a zdravotní tvrzení na vnitřním trhu

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 9. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 135 hlasy pro, 17 hlasů bylo proti a 14 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Obchodní sdělení je důležitým nástrojem, který umožňuje podnikům propagovat jejich výrobky a služby transparentním způsobem, což zajistí účinné fungování vnitřního trhu s vysokou mírou ochrany spotřebitele. Existují však určitá sdělení, které nejsou pravdivá nebo obsahují zavádějící informace, jelikož využívají ekologická, sociální, etická a zdravotní tvrzení, která poškozují firmy dodržující veškeré právní předpisy a také spotřebitele. |
| --- | --- |

1.1.

Obchodní sdělení je důležitým nástrojem, který umožňuje podnikům propagovat jejich výrobky a služby transparentním způsobem, což zajistí účinné fungování vnitřního trhu s vysokou mírou ochrany spotřebitele. Existují však určitá sdělení, které nejsou pravdivá nebo obsahují zavádějící informace, jelikož využívají ekologická, sociální, etická a zdravotní tvrzení, která poškozují firmy dodržující veškeré právní předpisy a také spotřebitele.

| 1.2. | V současnosti se ekologická a sociální účinnost výrobků a služeb a informování o nich posuzuje v rámci různých iniciativ prostřednictvím různých prostředků a formátů a s použitím rozmanitých způsobů a metod posuzování. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) považuje za důležité, aby Komise navrhla evropskou metodiku pro posuzování celkového dopadu výrobků a služeb na životní prostředí a informování o něm. Dále by se měl vypracovat přehled oficiálních označení s upřesněním jejich významu a subjektů, které jsou oprávněné je vydávat, potvrzovat jejich platnost a kontrolovat je. Spotřebitelé mají každopádně právo na jasné a přesné informace o původu výrobků. |
| --- | --- |

1.2.

V současnosti se ekologická a sociální účinnost výrobků a služeb a informování o nich posuzuje v rámci různých iniciativ prostřednictvím různých prostředků a formátů a s použitím rozmanitých způsobů a metod posuzování. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) považuje za důležité, aby Komise navrhla evropskou metodiku pro posuzování celkového dopadu výrobků a služeb na životní prostředí a informování o něm. Dále by se měl vypracovat přehled oficiálních označení s upřesněním jejich významu a subjektů, které jsou oprávněné je vydávat, potvrzovat jejich platnost a kontrolovat je. Spotřebitelé mají každopádně právo na jasné a přesné informace o původu výrobků.

| 1.3. | EHSV doufá, že Komise přezkoumá pokyny navazující na směrnici 2005/29/ES s cílem usnadnit přístup spotřebitelů a podniků k transparentním a spolehlivým informacím, a vyjasní používání ekologických, etických a zdravotních tvrzení v obchodních sděleních. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV doufá, že Komise přezkoumá pokyny navazující na směrnici 2005/29/ES s cílem usnadnit přístup spotřebitelů a podniků k transparentním a spolehlivým informacím, a vyjasní používání ekologických, etických a zdravotních tvrzení v obchodních sděleních.

| 1.4. | V oblasti administrativní spolupráce by orgány pověřené spotřebou měly na úrovni každého členského státu uskutečnit kontrolní akci zaměřenou na ekologická, sociální, etická a zdravotní tvrzení, aby bylo možné na základě konkrétních údajů posoudit současnou situaci. |
| --- | --- |

1.4.

V oblasti administrativní spolupráce by orgány pověřené spotřebou měly na úrovni každého členského státu uskutečnit kontrolní akci zaměřenou na ekologická, sociální, etická a zdravotní tvrzení, aby bylo možné na základě konkrétních údajů posoudit současnou situaci.

| 1.5. | Je nutné vytvořit soudržný, úplný a ucelený právní rámec na unijní úrovni za účelem regulace obchodní komunikace on-line, jenž by respektoval právo na osobní soukromí a na ochranu dalších cílů obecného zájmu. |
| --- | --- |

1.5.

Je nutné vytvořit soudržný, úplný a ucelený právní rámec na unijní úrovni za účelem regulace obchodní komunikace on-line, jenž by respektoval právo na osobní soukromí a na ochranu dalších cílů obecného zájmu.

| 1.6. | Evropská komise a členské státy by měly v rámci vlastních pravomocí podporovat své činnosti zaměřené na dohled, kontrolu a sankce ve spojení se stávajícími systémy samoregulace a společné regulace v této oblasti, které by se rovněž soustředily na ekologická, sociální a zdravotní tvrzení, a zejména by zajistily, že vnitrostátní a evropské orgány samoregulace v oblasti marketingu splňují normy stanovené v předpisech a doporučeních EU, konkrétně s cílem zajistit vysokou míru ochrany spotřebitele. Také by bylo třeba informovat organizace spotřebitelů o přípravě kodexů chování, aby se do ní mohly zapojit. |
| --- | --- |

1.6.

Evropská komise a členské státy by měly v rámci vlastních pravomocí podporovat své činnosti zaměřené na dohled, kontrolu a sankce ve spojení se stávajícími systémy samoregulace a společné regulace v této oblasti, které by se rovněž soustředily na ekologická, sociální a zdravotní tvrzení, a zejména by zajistily, že vnitrostátní a evropské orgány samoregulace v oblasti marketingu splňují normy stanovené v předpisech a doporučeních EU, konkrétně s cílem zajistit vysokou míru ochrany spotřebitele. Také by bylo třeba informovat organizace spotřebitelů o přípravě kodexů chování, aby se do ní mohly zapojit.

2.   Úvod

| 2.1. | V Evropské unii existuje celá řada společností, které poskytují spotřebitelům úplné, pravdivé a transparentní informace o základních vlastnostech zboží a služeb, které jsou k dispozici na trhu. Nicméně nepřiměřené využívání ekologických, sociálních a zdravotních tvrzení poškozuje podniky, které dodržují předpisy, a spotřebitele, již si pořizují zboží a služby. |
| --- | --- |

2.1.

V Evropské unii existuje celá řada společností, které poskytují spotřebitelům úplné, pravdivé a transparentní informace o základních vlastnostech zboží a služeb, které jsou k dispozici na trhu. Nicméně nepřiměřené využívání ekologických, sociálních a zdravotních tvrzení poškozuje podniky, které dodržují předpisy, a spotřebitele, již si pořizují zboží a služby.

| 2.2. | Právo na informace umožňuje fungování transparentnějšího vnitřního trhu a zmírňuje zjevnou nerovnováhu ve vztahu mezi dodavateli a spotřebiteli. |
| --- | --- |

2.2.

Právo na informace umožňuje fungování transparentnějšího vnitřního trhu a zmírňuje zjevnou nerovnováhu ve vztahu mezi dodavateli a spotřebiteli.

| 2.3. | Spotřebitelé mají právo na úplné, pravdivé a transparentní informace o základních vlastnostech zboží a služeb, které jsou k dispozici na trhu. |
| --- | --- |

2.3.

Spotřebitelé mají právo na úplné, pravdivé a transparentní informace o základních vlastnostech zboží a služeb, které jsou k dispozici na trhu.

| 2.4. | Z toho vyplývá, že informace jsou určujícím prvkem rozhodování spotřebitelů a uživatelů o koupi, a to jak na základě preference a výběru určitého výrobku, tak na základě zamítnutí jiných výrobků, které stejným způsobem neuspokojují jejich potřeby a přání. Technologický rozvoj zase stále více umožňuje podnikům, aby individuálně uspokojovaly potřeby různých kategorií spotřebitelů tím, že z nich pomocí výrobků „šitých na míru“ učiní stálé zákazníky, což je součástí individuálního přístupu k zákazníkovi (one-to-one marketing). |
| --- | --- |

2.4.

Z toho vyplývá, že informace jsou určujícím prvkem rozhodování spotřebitelů a uživatelů o koupi, a to jak na základě preference a výběru určitého výrobku, tak na základě zamítnutí jiných výrobků, které stejným způsobem neuspokojují jejich potřeby a přání. Technologický rozvoj zase stále více umožňuje podnikům, aby individuálně uspokojovaly potřeby různých kategorií spotřebitelů tím, že z nich pomocí výrobků „šitých na míru“ učiní stálé zákazníky, což je součástí individuálního přístupu k zákazníkovi (one-to-one marketing).

| 2.5. | V modelu sociálně tržního hospodářství, jak je stanoven ve Smlouvě, Unie nemá k dispozici integrovaný právní rámec pro obchodní sdělení. Stávající rámec je totiž neúplný, zbytečně složitý, neucelený a někdy i nelogický, jelikož vychází především ze:






  — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES (1) o nekalých obchodních praktikách, která pokrývá pouze vztahy mezi spotřebiteli a podniky. Touto směrnicí nejsou dotčeny předpisy EU a členských států v oblasti zdraví, a pokud jde o finanční služby, mohou členské státy uložit požadavky, které jsou náročnější či více omezující než požadavky uvedené ve směrnici, |
| --- | --- | --- |

2.5.

V modelu sociálně tržního hospodářství, jak je stanoven ve Smlouvě, Unie nemá k dispozici integrovaný právní rámec pro obchodní sdělení. Stávající rámec je totiž neúplný, zbytečně složitý, neucelený a někdy i nelogický, jelikož vychází především ze:

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES (1) o nekalých obchodních praktikách, která pokrývá pouze vztahy mezi spotřebiteli a podniky. Touto směrnicí nejsou dotčeny předpisy EU a členských států v oblasti zdraví, a pokud jde o finanční služby, mohou členské státy uložit požadavky, které jsou náročnější či více omezující než požadavky uvedené ve směrnici,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/114/ES (2) o klamavé a srovnávací reklamě, která je platná pro vztahy mezi podniky, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/114/ES (2) o klamavé a srovnávací reklamě, která je platná pro vztahy mezi podniky,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (3) o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), kterou se změnila směrnice běžně známá jako „televize bez hranic“, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (3) o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), kterou se změnila směrnice běžně známá jako „televize bez hranic“,

| — | v potravinářském průmyslu existuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 (4) o údajích týkajících se potravin z hlediska jejich nutriční hodnoty a vlivu na zdraví. I v jiných odvětvích v oblasti zdraví existují další předpisy, např. ty, které se týkají kosmetických výrobků a výrobků osobní hygieny, na nichž již Komise pracuje, |
| --- | --- |

—

v potravinářském průmyslu existuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 (4) o údajích týkajících se potravin z hlediska jejich nutriční hodnoty a vlivu na zdraví. I v jiných odvětvích v oblasti zdraví existují další předpisy, např. ty, které se týkají kosmetických výrobků a výrobků osobní hygieny, na nichž již Komise pracuje,

| — | sdělení o sociální odpovědnosti podniků (5) či aktuálnější sdělení o strategii pro jednotný digitální trh v Evropě (6). |
| --- | --- |

—

sdělení o sociální odpovědnosti podniků (5) či aktuálnější sdělení o strategii pro jednotný digitální trh v Evropě (6).

| 2.6. | Komise vydala různá sdělení a zahájila veřejnou diskusi a věnuje se kromě jiných témat tzv. „ekologické stopě“ produktů, aby zajistila spolehlivé a přesné informace o jejich dopadu na životní prostředí během celého životního cyklu. |
| --- | --- |

2.6.

Komise vydala různá sdělení a zahájila veřejnou diskusi a věnuje se kromě jiných témat tzv. „ekologické stopě“ produktů, aby zajistila spolehlivé a přesné informace o jejich dopadu na životní prostředí během celého životního cyklu.

| 2.7. | I když mají spotřebitelé díky technologickému vývoji lepší přístup k informacím, regulace obchodní komunikace on-line je v současné době rozptýlena v různých textech (směrnice o elektronickém obchodu, ochrana spotřebitele, ochrana soukromí v obchodních sděleních, nekalé obchodní praktiky atd.). EHSV se domnívá, že v budoucnu by měl být podán návrh navazující na schválenou strategii. Mělo by se však neodkladně přikročit ke konsolidaci, jíž by se do jediného přepracovaného znění sloučila platná ustanovení a předešlo by se rozporům v informacích tohoto druhu. |
| --- | --- |

2.7.

I když mají spotřebitelé díky technologickému vývoji lepší přístup k informacím, regulace obchodní komunikace on-line je v současné době rozptýlena v různých textech (směrnice o elektronickém obchodu, ochrana spotřebitele, ochrana soukromí v obchodních sděleních, nekalé obchodní praktiky atd.). EHSV se domnívá, že v budoucnu by měl být podán návrh navazující na schválenou strategii. Mělo by se však neodkladně přikročit ke konsolidaci, jíž by se do jediného přepracovaného znění sloučila platná ustanovení a předešlo by se rozporům v informacích tohoto druhu.

| 2.8. | Dále byl již v nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele zaveden rámec spolupráce mezi Komisí a členskými státy, který by měl v těchto oblastech pokročit, aby bylo možné posuzovat případná porušení. |
| --- | --- |

2.8.

Dále byl již v nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele zaveden rámec spolupráce mezi Komisí a členskými státy, který by měl v těchto oblastech pokročit, aby bylo možné posuzovat případná porušení.

| 2.9. | Co se týče stávajících nápravných opatření, značně se liší v závislosti na dotyčném členském státě, jelikož v některých státech se za účelem dodržování předpisů podává účinné odvolání přímo k soudu, zatímco v jiných státech vznikly různé iniciativy samoregulace a společné regulace v oblasti marketingu na základě kodexů chování a vytvoření orgánů k mimosoudnímu řešení sporů v této oblasti, jež doplňují právní předpisy a mechanismy kontroly dodržování platných správních a právních předpisů. |
| --- | --- |

2.9.

Co se týče stávajících nápravných opatření, značně se liší v závislosti na dotyčném členském státě, jelikož v některých státech se za účelem dodržování předpisů podává účinné odvolání přímo k soudu, zatímco v jiných státech vznikly různé iniciativy samoregulace a společné regulace v oblasti marketingu na základě kodexů chování a vytvoření orgánů k mimosoudnímu řešení sporů v této oblasti, jež doplňují právní předpisy a mechanismy kontroly dodržování platných správních a právních předpisů.

| 2.10. | Existují další proměnné, které daný problém ještě zesložiťují, jako například:






  — | možnost nepovinného označování, |
| --- | --- | --- |

2.10.

Existují další proměnné, které daný problém ještě zesložiťují, jako například:

—

možnost nepovinného označování,

| — | dopad politik sociální odpovědnosti podniků, |
| --- | --- |

—

dopad politik sociální odpovědnosti podniků,

| — | vyšší selektivní poptávka spotřebitelů po výrobcích, které specifickým způsobem vykazují určité charakteristické vlastnosti reagující na zvláštní obavy, |
| --- | --- |

—

vyšší selektivní poptávka spotřebitelů po výrobcích, které specifickým způsobem vykazují určité charakteristické vlastnosti reagující na zvláštní obavy,

| — | častý nedostatek účinných kontrolních mechanismů, |
| --- | --- |

—

častý nedostatek účinných kontrolních mechanismů,

| — | obtížné rozlišování a ověřování informací ze strany spotřebitelů. |
| --- | --- |

—

obtížné rozlišování a ověřování informací ze strany spotřebitelů.

| 2.11. | Některé propagační postupy, jako je značkový obsah (branded content), emoční marketing, storytelling a umístění produktu (product placement) nebo využití tzv. neuromarketingu, pomáhají dodavatelům efektivněji dosáhnout jejich obchodních cílů a zároveň ztěžují racionální rozhodnutí občanů týkající se koupě, použití a spotřeby na základě skutečného posouzení přínosu zboží a služeb a vhodnosti jejich ceny. Mimo jiné z toho důvodu, že v mnoha případech vylučují možnost klasického rozlišení mezi reklamním a nepropagačním obsahem, a připravují tak příjemce informací o právo poznat obchodní povahu a účel sdělení, které může mít zdánlivě informativní podobu. Mohou tak uvést v omyl zejména nejzranitelnější spotřebitele, jako jsou mladí lidé, starší osoby, osoby se zdravotním postižením či nezpůsobilé osoby. |
| --- | --- |

2.11.

Některé propagační postupy, jako je značkový obsah (branded content), emoční marketing, storytelling a umístění produktu (product placement) nebo využití tzv. neuromarketingu, pomáhají dodavatelům efektivněji dosáhnout jejich obchodních cílů a zároveň ztěžují racionální rozhodnutí občanů týkající se koupě, použití a spotřeby na základě skutečného posouzení přínosu zboží a služeb a vhodnosti jejich ceny. Mimo jiné z toho důvodu, že v mnoha případech vylučují možnost klasického rozlišení mezi reklamním a nepropagačním obsahem, a připravují tak příjemce informací o právo poznat obchodní povahu a účel sdělení, které může mít zdánlivě informativní podobu. Mohou tak uvést v omyl zejména nejzranitelnější spotřebitele, jako jsou mladí lidé, starší osoby, osoby se zdravotním postižením či nezpůsobilé osoby.

| 2.12. | Stručně řečeno, EHSV podporuje existenci kvalitnějších produktů a služeb, které jsou poskytovány v souladu s etickými zásadami nebo jsou užitečnější z ekologického či sociálního hlediska, a rovněž podporuje existenci ekologických, sociálních a zdravotních tvrzení, přičemž toto stanovisko se zabývá tvrzeními a obchodními sděleními, která jsou nepravdivá, nepřesná či matoucí. |
| --- | --- |

2.12.

Stručně řečeno, EHSV podporuje existenci kvalitnějších produktů a služeb, které jsou poskytovány v souladu s etickými zásadami nebo jsou užitečnější z ekologického či sociálního hlediska, a rovněž podporuje existenci ekologických, sociálních a zdravotních tvrzení, přičemž toto stanovisko se zabývá tvrzeními a obchodními sděleními, která jsou nepravdivá, nepřesná či matoucí.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Dopad obchodních sdělení založených na pochybných, nepřesných nebo obtížně ověřitelných tvrzeních, která mohou vést k omylům a nedorozumění, je rozmanitý a může mít různou intenzitu, avšak všechna tato sdělení značně poškozují spotřebitele, podniky dodržující předpisy, a tedy i etický a transparentní trh se zbožím a službami. |
| --- | --- |

3.1.

Dopad obchodních sdělení založených na pochybných, nepřesných nebo obtížně ověřitelných tvrzeních, která mohou vést k omylům a nedorozumění, je rozmanitý a může mít různou intenzitu, avšak všechna tato sdělení značně poškozují spotřebitele, podniky dodržující předpisy, a tedy i etický a transparentní trh se zbožím a službami.

| 3.2. | Mimo jiné lze uvést tyto dopady:






  — | narušení nabídky v souvislosti s dopadem daných tvrzení na ceny, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Mimo jiné lze uvést tyto dopady:

—

narušení nabídky v souvislosti s dopadem daných tvrzení na ceny,

| — | vznik netransparentních trhů s výrazným nesouladem mezi nabídkou a poptávkou, |
| --- | --- |

—

vznik netransparentních trhů s výrazným nesouladem mezi nabídkou a poptávkou,

| — | omezení kupní síly spotřebitelů z důvodu snížené schopnosti přijímat informovaná rozhodnutí, jelikož nemají k dispozici pravdivé informace, které by jim umožnily porovnat jejich potřeby a přání s vlastnostmi nabízeného produktu, |
| --- | --- |

—

omezení kupní síly spotřebitelů z důvodu snížené schopnosti přijímat informovaná rozhodnutí, jelikož nemají k dispozici pravdivé informace, které by jim umožnily porovnat jejich potřeby a přání s vlastnostmi nabízeného produktu,

| — | odrazující efekt a zdroj zklamání pro spotřebitele, kteří si přejí přijímat odpovědná rozhodnutí (environmentálního, sociálního a zdravotního rázu), pokud se získaná informace ukáže jako klamavá, mylná či neověřitelná, |
| --- | --- |

—

odrazující efekt a zdroj zklamání pro spotřebitele, kteří si přejí přijímat odpovědná rozhodnutí (environmentálního, sociálního a zdravotního rázu), pokud se získaná informace ukáže jako klamavá, mylná či neověřitelná,

| — | podpora oportunistického chování, které brání zavádění a rozšiřování odpovědné spotřeby dodavatelů, kteří těží z rostoucího zájmu spotřebitelů o tyto faktory, ale nehodlají na ně vynakládat požadované prostředky, což také poškozuje ty podniky, které jednají korektně, |
| --- | --- |

—

podpora oportunistického chování, které brání zavádění a rozšiřování odpovědné spotřeby dodavatelů, kteří těží z rostoucího zájmu spotřebitelů o tyto faktory, ale nehodlají na ně vynakládat požadované prostředky, což také poškozuje ty podniky, které jednají korektně,

| — | ztráta důvěry spotřebitelů v trh a v kontrolu, kterou vůči němu vykonávají veřejné orgány. |
| --- | --- |

—

ztráta důvěry spotřebitelů v trh a v kontrolu, kterou vůči němu vykonávají veřejné orgány.

| 3.3. | Informace musí odpovídat skutečným potřebám a očekáváním spotřebitelů, aby na základě jejich účelu, obsahu, způsobu prezentace, souvislostí a identifikace reklamního sdělení bylo možné posuzovat jejich vhodnost, přičemž základními údaji toho sdělení jsou důvěryhodnost, aktuálnost, nestrannost, pravdivost, relevantnost, stručnost, srozumitelnost, jasnost, čitelnost a snadný přístup. EHSV je zastáncem toho, aby byl na etiketách výrobků uváděn jejich původ, protože se tak zvyšuje úroveň ochrany a předchází se uvedení spotřebitelů v omyl a zmatení. Je to nástroj, který usnadňuje jejich volbu. |
| --- | --- |

3.3.

Informace musí odpovídat skutečným potřebám a očekáváním spotřebitelů, aby na základě jejich účelu, obsahu, způsobu prezentace, souvislostí a identifikace reklamního sdělení bylo možné posuzovat jejich vhodnost, přičemž základními údaji toho sdělení jsou důvěryhodnost, aktuálnost, nestrannost, pravdivost, relevantnost, stručnost, srozumitelnost, jasnost, čitelnost a snadný přístup. EHSV je zastáncem toho, aby byl na etiketách výrobků uváděn jejich původ, protože se tak zvyšuje úroveň ochrany a předchází se uvedení spotřebitelů v omyl a zmatení. Je to nástroj, který usnadňuje jejich volbu.

4.   Tvrzení s environmentálním obsahem

| 4.1. | Tvrzení s environmentálním obsahem se soustředí především na dopad na prostředí, který je způsoben složením výrobků či jejich používáním, který je často spojován se změnou klimatu a znečišťujícími emisemi. Mohou se však týkat i dalších aspektů, jako je rozumné využívání přírodních zdrojů, odlesňování, rozmanitost druhů či energetická účinnost. V konečném důsledku se jedná o environmentální stopu činnosti podniků a o spotřebu produktů v našem životním prostředí. |
| --- | --- |

4.1.

Tvrzení s environmentálním obsahem se soustředí především na dopad na prostředí, který je způsoben složením výrobků či jejich používáním, který je často spojován se změnou klimatu a znečišťujícími emisemi. Mohou se však týkat i dalších aspektů, jako je rozumné využívání přírodních zdrojů, odlesňování, rozmanitost druhů či energetická účinnost. V konečném důsledku se jedná o environmentální stopu činnosti podniků a o spotřebu produktů v našem životním prostředí.

| 4.2. | Pokud je používání těchto tvrzení čistě formální či zdánlivé, avšak nemá vliv na skutečný charakter produktu či na jeho výrobu, vznikne jev známý jako environmentální dezinformace („greenwashing“), který lze definovat jako „cílené šíření pozitivních informací z hlediska životního prostředí prostřednictvím reklamy, které vnímání spotřebitelů nastavuje nepřesný obraz reality, jelikož jsou tyto rádoby ekologické aspekty přehnaně zdůrazňovány“. Komise to také definuje v pokynech ke směrnici 2005/29/ES (7). |
| --- | --- |

4.2.

Pokud je používání těchto tvrzení čistě formální či zdánlivé, avšak nemá vliv na skutečný charakter produktu či na jeho výrobu, vznikne jev známý jako environmentální dezinformace („greenwashing“), který lze definovat jako „cílené šíření pozitivních informací z hlediska životního prostředí prostřednictvím reklamy, které vnímání spotřebitelů nastavuje nepřesný obraz reality, jelikož jsou tyto rádoby ekologické aspekty přehnaně zdůrazňovány“. Komise to také definuje v pokynech ke směrnici 2005/29/ES (7).

| 4.3. | Z hlediska životního prostředí informace o dopadech (negativních i pozitivních) nějaké značky vyvolává v povědomí spotřebitele určitou představu o této značce. Tato představa ovlivňuje zároveň takové aspekty, jako je např. rozhodnutí o koupi nebo politický názor. Potrestáním za „špatné chování“ a odměnou za „dobré“ chování, které se odrážejí v rozhodnutí o koupi, tento systém dosahuje určité dynamické rovnováhy. |
| --- | --- |

4.3.

Z hlediska životního prostředí informace o dopadech (negativních i pozitivních) nějaké značky vyvolává v povědomí spotřebitele určitou představu o této značce. Tato představa ovlivňuje zároveň takové aspekty, jako je např. rozhodnutí o koupi nebo politický názor. Potrestáním za „špatné chování“ a odměnou za „dobré“ chování, které se odrážejí v rozhodnutí o koupi, tento systém dosahuje určité dynamické rovnováhy.

| 4.4. | Nejpoužívanější metody environmentální dezinformace jsou tyto:






  — | proces znečištění je popsán jako zdánlivě ekologický. Jedná se o tvrzení, podle kterého je určitý produkt ekologický, a to na základě omezené skupiny vlastností, přičemž se opomíjejí jiné důležité environmentální aspekty. Konečný produkt může být velmi ekologický, ale jeho výrobní proces způsobuje velké znečištění. Sem rovněž patří případy zneužívání související s nezdravými pracovními podmínkami a se škodlivými přípravky v dodavatelském řetězci, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Nejpoužívanější metody environmentální dezinformace jsou tyto:

—

proces znečištění je popsán jako zdánlivě ekologický. Jedná se o tvrzení, podle kterého je určitý produkt ekologický, a to na základě omezené skupiny vlastností, přičemž se opomíjejí jiné důležité environmentální aspekty. Konečný produkt může být velmi ekologický, ale jeho výrobní proces způsobuje velké znečištění. Sem rovněž patří případy zneužívání související s nezdravými pracovními podmínkami a se škodlivými přípravky v dodavatelském řetězci,

| — | neexistence důkazů. Jedná se o environmentální sdělení, které nelze potvrdit na základě snadno přístupných podpůrných informací či spolehlivého potvrzení třetího strany, |
| --- | --- |

—

neexistence důkazů. Jedná se o environmentální sdělení, které nelze potvrdit na základě snadno přístupných podpůrných informací či spolehlivého potvrzení třetího strany,

| — | nejasnost: reklamní tvrzení je tak špatně formulováno, že jeho skutečný význam si spotřebitelé pravděpodobně nesprávně vyloží, |
| --- | --- |

—

nejasnost: reklamní tvrzení je tak špatně formulováno, že jeho skutečný význam si spotřebitelé pravděpodobně nesprávně vyloží,

| — | zfalšovaná označení či ocenění, která neexistují. |
| --- | --- |

—

zfalšovaná označení či ocenění, která neexistují.

| 4.5. | Je třeba používat kritéria, která by umožnila pravdivé informování spotřebitelů a zakázala by neoprávněné používání ekologických tvrzení v obchodních sděleních. |
| --- | --- |

4.5.

Je třeba používat kritéria, která by umožnila pravdivé informování spotřebitelů a zakázala by neoprávněné používání ekologických tvrzení v obchodních sděleních.

| 4.6. | Díky vytvoření harmonizovaných evropských metod, jako je „environmentální stopa“, s cílem zavést ekologickou sledovatelnost výrobků a organizací, by mohlo být fungování trhu jasnější. Je třeba, aby tyto metody vycházely z běžně používaných mezinárodních norem, jako je mimo jiné mezinárodní norma ISO 14201, která se týká nepodložených ekologických tvrzení, či norma, kterou tvoří kodex Mezinárodní obchodní komory. |
| --- | --- |

4.6.

Díky vytvoření harmonizovaných evropských metod, jako je „environmentální stopa“, s cílem zavést ekologickou sledovatelnost výrobků a organizací, by mohlo být fungování trhu jasnější. Je třeba, aby tyto metody vycházely z běžně používaných mezinárodních norem, jako je mimo jiné mezinárodní norma ISO 14201, která se týká nepodložených ekologických tvrzení, či norma, kterou tvoří kodex Mezinárodní obchodní komory.

5.   Tvrzení s etickým a sociálním obsahem

| 5.1. | Stejně jako tvrzení, která souvisejí s oblastí životního prostředí, zde lze hovořit o určité dezinformaci zaměřené na „etické a sociální vlastnosti“ podniků a výrobků. V tomto případě jde o to, aby se získání produktu ukázalo jako příležitost k dobročinnosti či k solidaritě sociálního rázu, jelikož je prospěšné skupinám či společenstvím, které mají určité potřeby či jsou zranitelné. |
| --- | --- |

5.1.

Stejně jako tvrzení, která souvisejí s oblastí životního prostředí, zde lze hovořit o určité dezinformaci zaměřené na „etické a sociální vlastnosti“ podniků a výrobků. V tomto případě jde o to, aby se získání produktu ukázalo jako příležitost k dobročinnosti či k solidaritě sociálního rázu, jelikož je prospěšné skupinám či společenstvím, které mají určité potřeby či jsou zranitelné.

| 5.2. | V současnosti často dochází k tomu, že se značky prostřednictvím marketingových kampaní zapojují do projektů se sociálním účelem. Jedná se o tzv. „charity promotions“ nebo kampaně na podporu prodeje související se sociální činností, které se v kontextu hospodářské krize dosti rozmohly. Pokud se v rámci těchto činností používají nepravdivá tvrzení jako pouhá záminka k prodeji, mohou být pro spotřebitele zavádějící a matoucí, a tedy velice škodlivé. |
| --- | --- |

5.2.

V současnosti často dochází k tomu, že se značky prostřednictvím marketingových kampaní zapojují do projektů se sociálním účelem. Jedná se o tzv. „charity promotions“ nebo kampaně na podporu prodeje související se sociální činností, které se v kontextu hospodářské krize dosti rozmohly. Pokud se v rámci těchto činností používají nepravdivá tvrzení jako pouhá záminka k prodeji, mohou být pro spotřebitele zavádějící a matoucí, a tedy velice škodlivé.

| 5.3. | Tyto činnosti se zaměřují na kampaně za účelem solidarity, humanitární pomoci, sociální činnosti ve prospěch určitých kategorií či skupin obyvatelstva a také na řešení určitého aktuálního problému vyplývajícího z nečekaně naléhavé situace, nebo se může jednat o strukturální otázku související s diskriminací, segregací, nerovností atd. |
| --- | --- |

5.3.

Tyto činnosti se zaměřují na kampaně za účelem solidarity, humanitární pomoci, sociální činnosti ve prospěch určitých kategorií či skupin obyvatelstva a také na řešení určitého aktuálního problému vyplývajícího z nečekaně naléhavé situace, nebo se může jednat o strukturální otázku související s diskriminací, segregací, nerovností atd.

| 5.4. | Mohou se vyskytovat další případy „social washing“ či sociální dezinformace, když se podnik prezentuje jako sociálně odpovědný, ač to není dostatečně podložené, nebo když se klade přílišný důraz na určitou sociální a reklamní charakteristiku jako na hlavní cíl podnikání daného podniku. |
| --- | --- |

5.4.

Mohou se vyskytovat další případy „social washing“ či sociální dezinformace, když se podnik prezentuje jako sociálně odpovědný, ač to není dostatečně podložené, nebo když se klade přílišný důraz na určitou sociální a reklamní charakteristiku jako na hlavní cíl podnikání daného podniku.

| 5.5. | Tvrzení etického a sociálního rázu jdou někdy ruku v ruce s dalšími tvrzeními, jež jsou ekologická, ale v souvislosti s aktuálním kontextem se vztahují i na další oblasti, jako zaměstnanost, podpora místních charakteristik, angažovanost občanů či jakékoli další téma, které spotřebitele podněcuje ke koupi. |
| --- | --- |

5.5.

Tvrzení etického a sociálního rázu jdou někdy ruku v ruce s dalšími tvrzeními, jež jsou ekologická, ale v souvislosti s aktuálním kontextem se vztahují i na další oblasti, jako zaměstnanost, podpora místních charakteristik, angažovanost občanů či jakékoli další téma, které spotřebitele podněcuje ke koupi.

| 5.6. | Je třeba rovněž zohlednit podvodnou činnost nepravých „poradců v etických, sociálních a ekologických otázkách“, které spotřebitele uvádějí v omyl a matou ho, jelikož působí na trhu jako hospodářské subjekty či zprostředkovatelé a zneužívají důvěry a důvěřivosti spotřebitelů tím, že na základě klamných tvrzení uvádějí na trh výrobky či služby za účelem zisku. |
| --- | --- |

5.6.

Je třeba rovněž zohlednit podvodnou činnost nepravých „poradců v etických, sociálních a ekologických otázkách“, které spotřebitele uvádějí v omyl a matou ho, jelikož působí na trhu jako hospodářské subjekty či zprostředkovatelé a zneužívají důvěry a důvěřivosti spotřebitelů tím, že na základě klamných tvrzení uvádějí na trh výrobky či služby za účelem zisku.

| 5.7. | Pro fungování vnitřního trhu jsou zvláště škodlivé různé finanční činnosti, které používají etická, sociální a ekologická tvrzení s cílem propagovat finanční produkty a nástroje, aniž by splňovaly požadavky na solventnost a byly pod dohledem, jemuž jsou finanční instituce povinny se podrobovat. Evropský orgán pro bankovnictví nedávno přijal stanovisko, v němž navrhuje řadu opatření pro omezení rizik, stanovení požadavků týkajících se reklamy a doporučení na ochranu zúčastněných subjektů před možnými konflikty zájmu. |
| --- | --- |

5.7.

Pro fungování vnitřního trhu jsou zvláště škodlivé různé finanční činnosti, které používají etická, sociální a ekologická tvrzení s cílem propagovat finanční produkty a nástroje, aniž by splňovaly požadavky na solventnost a byly pod dohledem, jemuž jsou finanční instituce povinny se podrobovat. Evropský orgán pro bankovnictví nedávno přijal stanovisko, v němž navrhuje řadu opatření pro omezení rizik, stanovení požadavků týkajících se reklamy a doporučení na ochranu zúčastněných subjektů před možnými konflikty zájmu.

| 5.8. | Je třeba vyhnout se jevu sociální dezinformace neboli používání nepravdivých informací za účelem vytvořit sociálně angažovaný image. |
| --- | --- |

5.8.

Je třeba vyhnout se jevu sociální dezinformace neboli používání nepravdivých informací za účelem vytvořit sociálně angažovaný image.

6.   Tvrzení se zdravotním a dalším obsahem

| 6.1. | Nedávné obavy spotřebitelů týkající se zdravého životního stylu a rozšíření technologií v oblasti výroby potravin, kosmetiky a dalších výrobků souvisejících se zdravím rovněž vedou k používání tvrzení se zdravotním obsahem, která se týkají stravování a výživy za účelem diety či estetického účinku i zlepšení kognitivních a fyziologických funkcí. |
| --- | --- |

6.1.

Nedávné obavy spotřebitelů týkající se zdravého životního stylu a rozšíření technologií v oblasti výroby potravin, kosmetiky a dalších výrobků souvisejících se zdravím rovněž vedou k používání tvrzení se zdravotním obsahem, která se týkají stravování a výživy za účelem diety či estetického účinku i zlepšení kognitivních a fyziologických funkcí.

| 6.2. | Obdobně jako ekologická tvrzení je nárůst zájmu spotřebitelů o zdravou stravu rovněž příležitostí k šíření tvrzení týkajících se ekologického zemědělství, stejně jako výskytu či absence potravinových prvků, jako jsou vitamíny, omega-3 mastné kyseliny, cukry, sůl či alkohol i transgenní složky. |
| --- | --- |

6.2.

Obdobně jako ekologická tvrzení je nárůst zájmu spotřebitelů o zdravou stravu rovněž příležitostí k šíření tvrzení týkajících se ekologického zemědělství, stejně jako výskytu či absence potravinových prvků, jako jsou vitamíny, omega-3 mastné kyseliny, cukry, sůl či alkohol i transgenní složky.

| 6.3. | Postupné stárnutí obyvatel i delší průměrná délka života jsou ideálním prostorem pro budoucí šíření metod informování založených na nelegálních tvrzeních. |
| --- | --- |

6.3.

Postupné stárnutí obyvatel i delší průměrná délka života jsou ideálním prostorem pro budoucí šíření metod informování založených na nelegálních tvrzeních.

| 6.4. | Ke zneužívání zdánlivých přínosů pro zdraví na základě rádoby vědeckých argumentů dochází obdobně i ve „zdravotnickém marketingu“, který takových tvrzení využívá jako přidané hodnoty pro účinnější propagaci výrobků, k čemuž dochází např. v odvětví potravinových doplňků či bylinných přípravků, ale také výrobků běžné spotřeby. |
| --- | --- |

6.4.

Ke zneužívání zdánlivých přínosů pro zdraví na základě rádoby vědeckých argumentů dochází obdobně i ve „zdravotnickém marketingu“, který takových tvrzení využívá jako přidané hodnoty pro účinnější propagaci výrobků, k čemuž dochází např. v odvětví potravinových doplňků či bylinných přípravků, ale také výrobků běžné spotřeby.

7.   Konkrétní připomínky

| 7.1. | Je třeba si uvědomit, že možnosti, které představuje nepovinné označování i vytváření log a piktogramů, způsobují v kognitivních a emocionálních procesech nepříliš racionální asociace, jež spotřebitele vedou k rozhodnutí o koupi. Pomocí sdělení a obrazů nesmí být kategoricky a jednoznačně podáváno nic, co nelze potvrdit. Bylo by vhodné přijmout specifická opatření pro kontrolu tvrzení. |
| --- | --- |

7.1.

Je třeba si uvědomit, že možnosti, které představuje nepovinné označování i vytváření log a piktogramů, způsobují v kognitivních a emocionálních procesech nepříliš racionální asociace, jež spotřebitele vedou k rozhodnutí o koupi. Pomocí sdělení a obrazů nesmí být kategoricky a jednoznačně podáváno nic, co nelze potvrdit. Bylo by vhodné přijmout specifická opatření pro kontrolu tvrzení.

| 7.2. | Kontrola tvrzení však musí být prováděna v závislosti na použitých materiálech, jelikož jsou zpracovány specificky. Shrneme-li to schematicky, tvrzení používají mimo jiné tyto prvky:






  — | texty, |
| --- | --- | --- |

7.2.

Kontrola tvrzení však musí být prováděna v závislosti na použitých materiálech, jelikož jsou zpracovány specificky. Shrneme-li to schematicky, tvrzení používají mimo jiné tyto prvky:

—

texty,

| — | sdělení a slogany, |
| --- | --- |

—

sdělení a slogany,

| — | loga, |
| --- | --- |

—

loga,

| — | symboly a znaky, |
| --- | --- |

—

symboly a znaky,

| — | piktogramy, |
| --- | --- |

—

piktogramy,

| — | zobrazení a fotografie, |
| --- | --- |

—

zobrazení a fotografie,

| — | grafy a údaje, |
| --- | --- |

—

grafy a údaje,

| — | barevné odstínění, |
| --- | --- |

—

barevné odstínění,

| — | tváře a jména uznávaných mediálních osobností a institucí. |
| --- | --- |

—

tváře a jména uznávaných mediálních osobností a institucí.

| 7.3. | Lze požadovat, aby byly informace, jež obsahují neprokazatelná tvrzení a slouží ke komerčním účelům, vypuštěny, nebo aby byly uvedeny na pravou míru. |
| --- | --- |

7.3.

Lze požadovat, aby byly informace, jež obsahují neprokazatelná tvrzení a slouží ke komerčním účelům, vypuštěny, nebo aby byly uvedeny na pravou míru.

| 7.4. | Vzhledem k tomu všemu EHSV žádá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci nařízení (ES) č. 2006/2004 na základě administrativní spolupráce a zvláště podpory společných akcí přijaly vhodná opatření, jejichž cílem by bylo vymýcení podvodného používání etických, ekologických a zdravotních tvrzení, jež nejsou pravdivá, a úzce přitom spolupracovaly s centry pro ochranu spotřebitele, jež v takových typech situací hrají zásadní úlohu. |
| --- | --- |

7.4.

Vzhledem k tomu všemu EHSV žádá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci nařízení (ES) č. 2006/2004 na základě administrativní spolupráce a zvláště podpory společných akcí přijaly vhodná opatření, jejichž cílem by bylo vymýcení podvodného používání etických, ekologických a zdravotních tvrzení, jež nejsou pravdivá, a úzce přitom spolupracovaly s centry pro ochranu spotřebitele, jež v takových typech situací hrají zásadní úlohu.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9.

4

(5)  COM(2002) 347 v konečném znění.

5

(6)  COM(2015) 192 final.

6

(7)  SEC(2009) 1666 final. Viz odstavec 2.5.1.

7

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sport a evropské hodnoty

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/03)

| Zpravodaj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 10. července 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Sport a evropské hodnoty.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 99 hlasy pro, 59 hlasů bylo proti a 32 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Sport přispívá k uskutečňování strategických cílů EU, zdůrazňuje základní pedagogické a kulturní hodnoty a představuje prostředek integrace tím, že se obrací na všechny občany, nezávisle na jejich pohlaví, etnickém původu, náboženském vyznání, věku, státní příslušnosti, společenském postavení a sexuální orientaci. Sport je nástrojem, který slouží k boji proti netoleranci, xenofobii a rasismu. |
| --- | --- |

1.1.

Sport přispívá k uskutečňování strategických cílů EU, zdůrazňuje základní pedagogické a kulturní hodnoty a představuje prostředek integrace tím, že se obrací na všechny občany, nezávisle na jejich pohlaví, etnickém původu, náboženském vyznání, věku, státní příslušnosti, společenském postavení a sexuální orientaci. Sport je nástrojem, který slouží k boji proti netoleranci, xenofobii a rasismu.

| 1.2. | Sportovní činnosti umožňují všem lidem konstruktivně směřovat své naděje a přitom se obohacovat o hodnoty, které sport zprostředkovává, tj. úsilí, solidaritu či soudržnost, a které přinášejí fyzické a duševní blaho a přispívají ke zmírňování sociálních problémů tím, že nabízejí pozitivní hodnoty. V této souvislosti je důležité, aby se diskutovalo rovněž o stanovení souboru všeobecných minimálních norem na podporu integrity sportovní činnosti provozované dětmi a mládeží, a to ve všech sportovních disciplínách. |
| --- | --- |

1.2.

Sportovní činnosti umožňují všem lidem konstruktivně směřovat své naděje a přitom se obohacovat o hodnoty, které sport zprostředkovává, tj. úsilí, solidaritu či soudržnost, a které přinášejí fyzické a duševní blaho a přispívají ke zmírňování sociálních problémů tím, že nabízejí pozitivní hodnoty. V této souvislosti je důležité, aby se diskutovalo rovněž o stanovení souboru všeobecných minimálních norem na podporu integrity sportovní činnosti provozované dětmi a mládeží, a to ve všech sportovních disciplínách.

| 1.3. | Zásadně důležitou úlohu ve sportu na místní úrovni a v oddílech hraje dobrovolná činnost, a proto má vysokou hodnotu ze sociálního, hospodářského a demokratického hlediska. Je tedy nutné podporovat prostřednictvím sportu (včetně zimních sportů) dobrovolnou činnost a aktivní občanství. |
| --- | --- |

1.3.

Zásadně důležitou úlohu ve sportu na místní úrovni a v oddílech hraje dobrovolná činnost, a proto má vysokou hodnotu ze sociálního, hospodářského a demokratického hlediska. Je tedy nutné podporovat prostřednictvím sportu (včetně zimních sportů) dobrovolnou činnost a aktivní občanství.

| 1.4. | Zásada řádné správy a řádného řízení musí zaručit čestnost sportovních soutěží. Ve sportu je jednou z podmínek nezávislost sportovních organizací, které musí dodržovat zásady transparentnosti, odpovědnosti a demokracie. Proto musí být v rozhodovacím procesu odpovídajícím způsobem zastoupeny všechny zúčastněné strany. Za účelem upevnění obecného rámce prevence a jak ukazuje jedna nedávno dokončená vyčerpávající studie (1) má zásadní význam posílení důvěry mezi vnitrostátními orgány a sportovními organizacemi, aby se usnadnila potřebná výměna informací mezi vnitrostátními soudními orgány a mezinárodními sportovními organizacemi. |
| --- | --- |

1.4.

Zásada řádné správy a řádného řízení musí zaručit čestnost sportovních soutěží. Ve sportu je jednou z podmínek nezávislost sportovních organizací, které musí dodržovat zásady transparentnosti, odpovědnosti a demokracie. Proto musí být v rozhodovacím procesu odpovídajícím způsobem zastoupeny všechny zúčastněné strany. Za účelem upevnění obecného rámce prevence a jak ukazuje jedna nedávno dokončená vyčerpávající studie (1) má zásadní význam posílení důvěry mezi vnitrostátními orgány a sportovními organizacemi, aby se usnadnila potřebná výměna informací mezi vnitrostátními soudními orgány a mezinárodními sportovními organizacemi.

| 1.5. | EHSV naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby, pokud jde o inovace, šířily informace a vzájemně si v evropském kontextu vyměňovaly informace o pozitivních zkušenostech a osvědčených postupech týkajících se způsobů vytvoření a podpory strategických sdružení klíčových zúčastněných stran z různých odvětví, jejichž účelem je posilování úlohy sportu jakožto hnací síly inovací a hospodářského růstu. V tomto ohledu je velmi důležité umět využít přínosů, které může a musí přinést pořádání velkých sportovních akcí hostitelským regionům a městům. Výbor se domnívá, že Komise musí věnovat pozornost novým iniciativám a metodám, které se objevují ve světě a jejichž smyslem je pomoci regionům a městům spustit sportovní projekty, jež by podpořily udržitelný hospodářský a sociální rozvoj. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby, pokud jde o inovace, šířily informace a vzájemně si v evropském kontextu vyměňovaly informace o pozitivních zkušenostech a osvědčených postupech týkajících se způsobů vytvoření a podpory strategických sdružení klíčových zúčastněných stran z různých odvětví, jejichž účelem je posilování úlohy sportu jakožto hnací síly inovací a hospodářského růstu. V tomto ohledu je velmi důležité umět využít přínosů, které může a musí přinést pořádání velkých sportovních akcí hostitelským regionům a městům. Výbor se domnívá, že Komise musí věnovat pozornost novým iniciativám a metodám, které se objevují ve světě a jejichž smyslem je pomoci regionům a městům spustit sportovní projekty, jež by podpořily udržitelný hospodářský a sociální rozvoj.

| 1.6. | S cílem rozvíjet sport je nutné podporovat na různých úrovních využívání finančních nástrojů EU. |
| --- | --- |

1.6.

S cílem rozvíjet sport je nutné podporovat na různých úrovních využívání finančních nástrojů EU.

| 1.7. | Na evropské úrovni by se měla podporovat sociální soudržnost, kroky k zapojení znevýhodněných skupin do sportovních činností a sociální začleňování osob, včetně osob, jimž byla odňata svoboda, aby mohly ve sportu nalézt nástroj opětovného začlenění do společnosti, neboť sport poskytuje duševní blaho a přináší stabilitu díky svým hodnotám v podobě úsilí, solidarity a fair play, jež mohou pomoci vymýtit sociální vyloučení a diskriminaci. |
| --- | --- |

1.7.

Na evropské úrovni by se měla podporovat sociální soudržnost, kroky k zapojení znevýhodněných skupin do sportovních činností a sociální začleňování osob, včetně osob, jimž byla odňata svoboda, aby mohly ve sportu nalézt nástroj opětovného začlenění do společnosti, neboť sport poskytuje duševní blaho a přináší stabilitu díky svým hodnotám v podobě úsilí, solidarity a fair play, jež mohou pomoci vymýtit sociální vyloučení a diskriminaci.

| 1.8. | EU má významnou úlohu v boji proti nerovnosti s cílem odstranit překážky, které brání osobám se zdravotním postižením účastnit se sportovních činností, podporovat jejich účast v soutěžích a vymýtit veškeré sociální předsudky v tomto ohledu. Bylo by tudíž užitečné, kdyby Komise navrhla Radě ministrů vypracování evropského kodexu osvědčených postupů v oblasti sportu a sociálního začleňování s cílem více podpořit a stimulovat sportování osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.8.

EU má významnou úlohu v boji proti nerovnosti s cílem odstranit překážky, které brání osobám se zdravotním postižením účastnit se sportovních činností, podporovat jejich účast v soutěžích a vymýtit veškeré sociální předsudky v tomto ohledu. Bylo by tudíž užitečné, kdyby Komise navrhla Radě ministrů vypracování evropského kodexu osvědčených postupů v oblasti sportu a sociálního začleňování s cílem více podpořit a stimulovat sportování osob se zdravotním postižením.

| 1.9. | Zvláštní pozornost by EU a členské státy měly věnovat podpoře sportu a tělesné aktivitu u starších osob. V Evropě se stárnoucí populací je nanejvýš důležité, aby byly za tímto účelem vyvíjeny cílené iniciativy a vynakládány finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.9.

Zvláštní pozornost by EU a členské státy měly věnovat podpoře sportu a tělesné aktivitu u starších osob. V Evropě se stárnoucí populací je nanejvýš důležité, aby byly za tímto účelem vyvíjeny cílené iniciativy a vynakládány finanční prostředky.

2.   Úvod

| 2.1. | Lisabonská smlouva stanoví v rámci procesu integrace určité hodnoty, které jsou společné pro EU a její členské státy. Těmito nejvyššími hodnotami jsou lidská důstojnost, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin.
  Lisabonská smlouva dává Unii pravomoci podporovat evropská hlediska sportu (článek 165 SFEU). Je potřeba se zabývat různými rozměry sportu (sociálními, hospodářskými a kulturními), z hlediska jeho začlenění mezi hodnoty zakotvené v článku 2 SEU, v němž se předpokládá jasný závazek ze strany institucí a členských států, které na základě zásady subsidiarity musí stimulovat politiky, předpisy a opatření k rozvoji evropských aspektů sportu. |
| --- | --- |

2.1.

Lisabonská smlouva stanoví v rámci procesu integrace určité hodnoty, které jsou společné pro EU a její členské státy. Těmito nejvyššími hodnotami jsou lidská důstojnost, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin.

Lisabonská smlouva dává Unii pravomoci podporovat evropská hlediska sportu (článek 165 SFEU). Je potřeba se zabývat různými rozměry sportu (sociálními, hospodářskými a kulturními), z hlediska jeho začlenění mezi hodnoty zakotvené v článku 2 SEU, v němž se předpokládá jasný závazek ze strany institucí a členských států, které na základě zásady subsidiarity musí stimulovat politiky, předpisy a opatření k rozvoji evropských aspektů sportu.

| 2.2. | Cílem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je pokusit se šířit potenciál, jež mají evropské hodnoty a hodnoty sportu (včetně zimních sportů), předat tyto hodnoty všem občanům a sociálním organizacím a stimulovat politiky sportu EU, neboť doposud existovala pouze sporadická soudní rozhodnutí, které se obvykle týkají výkonu hospodářských svobod. |
| --- | --- |

2.2.

Cílem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je pokusit se šířit potenciál, jež mají evropské hodnoty a hodnoty sportu (včetně zimních sportů), předat tyto hodnoty všem občanům a sociálním organizacím a stimulovat politiky sportu EU, neboť doposud existovala pouze sporadická soudní rozhodnutí, které se obvykle týkají výkonu hospodářských svobod.

| 2.3. | Již starověká řecká filozofie rozlišovala mezi tělesnou a duševní aktivitou. Tyto myšlenky se rozvíjely prostřednictvím olympijského ducha a výrazně mezi nimi vynikala etika a podpora míru.
  Sport velkou měrou přispívá k dosahování evropských i celosvětových cílů strategie Evropa 2020, protože může významně přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. |
| --- | --- |

2.3.

Již starověká řecká filozofie rozlišovala mezi tělesnou a duševní aktivitou. Tyto myšlenky se rozvíjely prostřednictvím olympijského ducha a výrazně mezi nimi vynikala etika a podpora míru.

Sport velkou měrou přispívá k dosahování evropských i celosvětových cílů strategie Evropa 2020, protože může významně přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.

3.   Sociální funkce sportu

| 3.1. | Aby mohly členské státy zaručit sociální funkci sportu, musejí disponovat odpovídající infrastrukturou, která provozování sportu usnadňuje, a mít tedy na svém území odpovídající, dostatečnou a vyváženou základní síť sportovních zařízení a vybavení. |
| --- | --- |

3.1.

Aby mohly členské státy zaručit sociální funkci sportu, musejí disponovat odpovídající infrastrukturou, která provozování sportu usnadňuje, a mít tedy na svém území odpovídající, dostatečnou a vyváženou základní síť sportovních zařízení a vybavení.

| 3.2. | Základním kamenem sportu v Evropě je i nadále dobrovolná činnost, jelikož dobrovolníci a nezisková sportovní sdružení umožňují rozvíjet a šířit sportovní ideály. V této souvislosti je nutné poukázat na úlohu školy v šíření olympijských hodnot, které podporují mír a svornost ve sportu, čímž se chrání soužití a integrace v demokratické a pluralistické společnosti a rovněž lidské hodnoty, které se spojují se sportem a mají vliv na mýcení násilí, rasismu, netolerance a xenofobie ve sportu. |
| --- | --- |

3.2.

Základním kamenem sportu v Evropě je i nadále dobrovolná činnost, jelikož dobrovolníci a nezisková sportovní sdružení umožňují rozvíjet a šířit sportovní ideály. V této souvislosti je nutné poukázat na úlohu školy v šíření olympijských hodnot, které podporují mír a svornost ve sportu, čímž se chrání soužití a integrace v demokratické a pluralistické společnosti a rovněž lidské hodnoty, které se spojují se sportem a mají vliv na mýcení násilí, rasismu, netolerance a xenofobie ve sportu.

| 3.2.1. | Pro sportovní organizace je zásadní uplatňování zásad řádné správy v oblasti sportu. Musí se řídit zásadami transparentnosti, odpovědnosti a demokracie a do rozhodovacího procesu v nich musí být zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně příznivců, kteří obecně podporují zásady fair play. Měla by se zvážit možnost uložení přísnějších požadavků na transparentnost u financování jejich činnosti z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pro sportovní organizace je zásadní uplatňování zásad řádné správy v oblasti sportu. Musí se řídit zásadami transparentnosti, odpovědnosti a demokracie a do rozhodovacího procesu v nich musí být zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně příznivců, kteří obecně podporují zásady fair play. Měla by se zvážit možnost uložení přísnějších požadavků na transparentnost u financování jejich činnosti z veřejných prostředků.

| 3.2.2. | EHSV se domnívá, že se musí zvážit možnost koordinovat kroky zaměřené na potírání těchto nežádoucích jevů, jakými může být manipulování s výsledky sportovních soutěží, doping a násilí, a to nejen na základě pravomocí, jež jsou Unii přiznány v článcích 6 a 165 SFEU, ale rovněž pravomocí souvisejících s prostorem svobody, bezpečnosti a práva či jakýchkoliv jiných pravomocí, které mohou být potřebné k přijetí nadnárodních opatření, jež by mj. mohla mít skutečný odrazující účinek. |
| --- | --- |

3.2.2.

EHSV se domnívá, že se musí zvážit možnost koordinovat kroky zaměřené na potírání těchto nežádoucích jevů, jakými může být manipulování s výsledky sportovních soutěží, doping a násilí, a to nejen na základě pravomocí, jež jsou Unii přiznány v článcích 6 a 165 SFEU, ale rovněž pravomocí souvisejících s prostorem svobody, bezpečnosti a práva či jakýchkoliv jiných pravomocí, které mohou být potřebné k přijetí nadnárodních opatření, jež by mj. mohla mít skutečný odrazující účinek.

| 3.2.3. | Cílem těchto opatření by mělo být zaručení vysoké úrovně bezpečnosti a mohla by zahrnovat například opatření zaměřená na zvýšení koordinace a spolupráce mezi policejními orgány (Europol), soudními orgány (Eurojust) a jinými příslušnými orgány, mezi něž musí patřit sportovní federace. |
| --- | --- |

3.2.3.

Cílem těchto opatření by mělo být zaručení vysoké úrovně bezpečnosti a mohla by zahrnovat například opatření zaměřená na zvýšení koordinace a spolupráce mezi policejními orgány (Europol), soudními orgány (Eurojust) a jinými příslušnými orgány, mezi něž musí patřit sportovní federace.

| 3.3. | Podpora fyzické aktivity a sportu je určujícím faktorem ochrany veřejného zdraví v moderní společnosti. Je třeba poukázat na to, že provozování sportu podporuje zdravý životní styl a zlepšuje kvalitu života, neboť se plně využívají možnosti sportu, a snižují se tak výlohy za zdravotní péči. |
| --- | --- |

3.3.

Podpora fyzické aktivity a sportu je určujícím faktorem ochrany veřejného zdraví v moderní společnosti. Je třeba poukázat na to, že provozování sportu podporuje zdravý životní styl a zlepšuje kvalitu života, neboť se plně využívají možnosti sportu, a snižují se tak výlohy za zdravotní péči.

| 3.4. | Jednání institucí EU v oblasti sportu výrazně stimulovala veřejná diskuse o tzv. „evropském rozměru sportu“, zahrnutí sportu do programu Erasmus+ nebo strategických opatřeních týkajících se mj. rovnosti žen a mužů v oblasti sportu. Priority tohoto programu se projednávání každoročně, a EHSV proto žádá, aby se v jejich příštím hodnocení zohlednily připomínky uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

3.4.

Jednání institucí EU v oblasti sportu výrazně stimulovala veřejná diskuse o tzv. „evropském rozměru sportu“, zahrnutí sportu do programu Erasmus+ nebo strategických opatřeních týkajících se mj. rovnosti žen a mužů v oblasti sportu. Priority tohoto programu se projednávání každoročně, a EHSV proto žádá, aby se v jejich příštím hodnocení zohlednily připomínky uvedené v tomto stanovisku.

| 3.4.1. | Toto institucionální jednání bude nutné posílit přijetím opatření potřebných k realizaci přidané hodnoty a pozitivních aspektů původních sportovních odvětví, která jsou tradiční a mají pevné místní kořeny, jako důkazu kulturní a historické rozmanitosti Unie, jejichž existence by se měla podporovat a šířit. |
| --- | --- |

3.4.1.

Toto institucionální jednání bude nutné posílit přijetím opatření potřebných k realizaci přidané hodnoty a pozitivních aspektů původních sportovních odvětví, která jsou tradiční a mají pevné místní kořeny, jako důkazu kulturní a historické rozmanitosti Unie, jejichž existence by se měla podporovat a šířit.

| 3.4.2. | Na základě programu Erasmus+ by Komise měla předložit jednoznačné posouzení dopadu zahrnutí sportovních činností do tohoto programu, zejména pokud jde o splnění cílů pro nové dovednosti, nová pracovní místa a mládež. |
| --- | --- |

3.4.2.

Na základě programu Erasmus+ by Komise měla předložit jednoznačné posouzení dopadu zahrnutí sportovních činností do tohoto programu, zejména pokud jde o splnění cílů pro nové dovednosti, nová pracovní místa a mládež.

| 3.5. | K dosažení toho, že sport bude přispívat k upevnění a rozvoji evropských hodnot je nezbytné přijmout a provést koordinační, doplňková a podpůrná opatření, která budou určená k ochraně těchto evropských hodnot, zejména těch, jež usilují o ochranu lidské důstojnosti, a některých aspektů vzdělávání osob, jejichž správná asimilace má zásadní význam pro řádné fungování demokracie a právního státu. Tento přístup by mohlo podpořit poselství fair play, jehož prostřednictvím sport společnosti zprostředkovává velkou část evropských hodnot.
  Stejně vhodný se zdá být evropský rozměr sportu pro snadnější plnění některých kritérií rovnosti žen a mužů. Měl by se vytvořit a používat vzdělávací materiál pro školení odpovědných osob, ať již osob v oblasti sportu nebo rodičů, s cílem přispět k odstranění genderových stereotypů, podpořit rovnost žen a mužů ve sportu a zvyšovat rostoucí rovnováhu v zastoupení mužů a žen ve výkonných radách a výborech v oblasti sportu. V této souvislosti by bylo velmi zásadní vypracovat chartu osvědčených postupů při rozvoji mládeže a ochraně ve sportu (2). |
| --- | --- |

3.5.

K dosažení toho, že sport bude přispívat k upevnění a rozvoji evropských hodnot je nezbytné přijmout a provést koordinační, doplňková a podpůrná opatření, která budou určená k ochraně těchto evropských hodnot, zejména těch, jež usilují o ochranu lidské důstojnosti, a některých aspektů vzdělávání osob, jejichž správná asimilace má zásadní význam pro řádné fungování demokracie a právního státu. Tento přístup by mohlo podpořit poselství fair play, jehož prostřednictvím sport společnosti zprostředkovává velkou část evropských hodnot.

Stejně vhodný se zdá být evropský rozměr sportu pro snadnější plnění některých kritérií rovnosti žen a mužů. Měl by se vytvořit a používat vzdělávací materiál pro školení odpovědných osob, ať již osob v oblasti sportu nebo rodičů, s cílem přispět k odstranění genderových stereotypů, podpořit rovnost žen a mužů ve sportu a zvyšovat rostoucí rovnováhu v zastoupení mužů a žen ve výkonných radách a výborech v oblasti sportu. V této souvislosti by bylo velmi zásadní vypracovat chartu osvědčených postupů při rozvoji mládeže a ochraně ve sportu (2).

| 3.6. | Provozování individuálního či kolektivního sportu může být také legitimním prostředkem vytváření pracovních míst, bohatství a blahobytu, jejichž odpovídající využívání je v současnosti velmi důležité, pokud chceme řešit nezaměstnanost mladých lidí a sociální vyloučení. Zejména je potřeba zmínit situaci sportovců, kteří začínají druhou kariéru poté, co skončili s vrcholovým sportem a potřebují se specificky připravit na tuto fázi života (dvojí kariéra). Pro náležitý rozvoj těchto mladých lidí je zapotřebí rovnocennost a uznávání diplomů a kvalifikací ve sportu. Tento prvek je důležitý ve snahách o odstranění šedé ekonomiky, která v tomto odvětví může existovat, a o její legalizaci v budoucnosti. |
| --- | --- |

3.6.

Provozování individuálního či kolektivního sportu může být také legitimním prostředkem vytváření pracovních míst, bohatství a blahobytu, jejichž odpovídající využívání je v současnosti velmi důležité, pokud chceme řešit nezaměstnanost mladých lidí a sociální vyloučení. Zejména je potřeba zmínit situaci sportovců, kteří začínají druhou kariéru poté, co skončili s vrcholovým sportem a potřebují se specificky připravit na tuto fázi života (dvojí kariéra). Pro náležitý rozvoj těchto mladých lidí je zapotřebí rovnocennost a uznávání diplomů a kvalifikací ve sportu. Tento prvek je důležitý ve snahách o odstranění šedé ekonomiky, která v tomto odvětví může existovat, a o její legalizaci v budoucnosti.

| 3.6.1. | Bude vhodné stanovit způsoby aktivace evropských mechanismů financování na podporu sportu jakožto nástroje stimulace sociálního začleňování a zaměstnanosti mládeže, rovného postavení žen a mužů, inovací a vytváření sítí organizací, které hájí opětovné sociální začleňování a další veřejné zájmy.
  Za účelem boje proti sociálnímu vyloučení a jako způsob opětovného začlenění je sport vhodným prostředkem pro dosažení hodnot, jež podporují osobní a sociální rozvoj, s dopadem na zdraví a vzdělávání osob. Na evropské úrovni by se měla podporovat sociální soudržnost a sociální začleňování osob, včetně osob, jimž byla odňata svoboda, které mohou ve sportu nalézt nástroj opětovného začlenění do společnosti, neboť sport poskytuje duševní blaho a přináší stabilitu díky svým hodnotám v podobě úsilí, solidarity a fair play. |
| --- | --- |

3.6.1.

Bude vhodné stanovit způsoby aktivace evropských mechanismů financování na podporu sportu jakožto nástroje stimulace sociálního začleňování a zaměstnanosti mládeže, rovného postavení žen a mužů, inovací a vytváření sítí organizací, které hájí opětovné sociální začleňování a další veřejné zájmy.

Za účelem boje proti sociálnímu vyloučení a jako způsob opětovného začlenění je sport vhodným prostředkem pro dosažení hodnot, jež podporují osobní a sociální rozvoj, s dopadem na zdraví a vzdělávání osob. Na evropské úrovni by se měla podporovat sociální soudržnost a sociální začleňování osob, včetně osob, jimž byla odňata svoboda, které mohou ve sportu nalézt nástroj opětovného začlenění do společnosti, neboť sport poskytuje duševní blaho a přináší stabilitu díky svým hodnotám v podobě úsilí, solidarity a fair play.

| 3.6.2. | Měla by se vytvořit síť organizací, které by hájily sociální soudržnost a opětovné sociální začlenění prostřednictvím sportu, zejména sportovních odvětví, která jsou nejvíce rozšířena, aby došlo k výměně osvědčených postupů na základě evropských hodnot zakotvených ve Smlouvách, prostřednictvím zřízení evropského kongresu inovačních postupů sociálního začlenění prostřednictvím sportu, pořádání šampionátů Evropské unie a zveřejňování a šíření výsledků těchto sítí. |
| --- | --- |

3.6.2.

Měla by se vytvořit síť organizací, které by hájily sociální soudržnost a opětovné sociální začlenění prostřednictvím sportu, zejména sportovních odvětví, která jsou nejvíce rozšířena, aby došlo k výměně osvědčených postupů na základě evropských hodnot zakotvených ve Smlouvách, prostřednictvím zřízení evropského kongresu inovačních postupů sociálního začlenění prostřednictvím sportu, pořádání šampionátů Evropské unie a zveřejňování a šíření výsledků těchto sítí.

| 3.7. | EU má významnou institucionální úlohu v boji proti nerovnosti s cílem odstranit překážky, které brání osobám se zdravotním postižením účastnit se sportovních činností, podporovat jejich účast v soutěžích a vymýtit veškeré sociální předsudky v tomto ohledu.
  Bylo by užitečné, kdyby Komise navrhla Radě ministrů vypracování evropského kodexu osvědčených postupů v oblasti sportu a sociálního začleňování. |
| --- | --- |

3.7.

EU má významnou institucionální úlohu v boji proti nerovnosti s cílem odstranit překážky, které brání osobám se zdravotním postižením účastnit se sportovních činností, podporovat jejich účast v soutěžích a vymýtit veškeré sociální předsudky v tomto ohledu.

Bylo by užitečné, kdyby Komise navrhla Radě ministrů vypracování evropského kodexu osvědčených postupů v oblasti sportu a sociálního začleňování.

| 3.7.1. | V rámci sportovních soutěží by se mělo podporovat začleňování osob se zdravotním postižením prostřednictvím sportu, s cílem zlepšit kvalitu života a rozvíjet sociální návyky osob se zdravotním postižením a jejich rodin. Z tohoto důvodu je sport nejen zdravý zvyk, ale také zlepšuje a zvyšuje mobilitu těchto lidí a umožnit jim rozvíjet rozhodovací schopnosti, kamarádství či týmovou práci. |
| --- | --- |

3.7.1.

V rámci sportovních soutěží by se mělo podporovat začleňování osob se zdravotním postižením prostřednictvím sportu, s cílem zlepšit kvalitu života a rozvíjet sociální návyky osob se zdravotním postižením a jejich rodin. Z tohoto důvodu je sport nejen zdravý zvyk, ale také zlepšuje a zvyšuje mobilitu těchto lidí a umožnit jim rozvíjet rozhodovací schopnosti, kamarádství či týmovou práci.

| 3.7.2. | Na podporu šíření paralympijského nebo vrcholového sportu pro osoby se zdravotním postižením a tím i zvýšení míry informovanosti občanů je potřeba, aby veřejné orgány zavedly komunikační strategii týkající se paralympijských her a dalších vrcholových mezinárodních akcí. K tomu bude nutné využít potřebné prostředky a odborníky a výsledkem by měly být kvalitní televizní přenosy paralympijských her v délce několika hodin a v časech velké divácké sledovanosti. |
| --- | --- |

3.7.2.

Na podporu šíření paralympijského nebo vrcholového sportu pro osoby se zdravotním postižením a tím i zvýšení míry informovanosti občanů je potřeba, aby veřejné orgány zavedly komunikační strategii týkající se paralympijských her a dalších vrcholových mezinárodních akcí. K tomu bude nutné využít potřebné prostředky a odborníky a výsledkem by měly být kvalitní televizní přenosy paralympijských her v délce několika hodin a v časech velké divácké sledovanosti.

| 3.7.3. | Ve vnitrostátním legislativním rámci, jímž se přizpůsobují právní předpisy mezinárodní Úmluvě o právech osob se zdravotním postižením, se sledují tytéž cíle a zavádí se „přístupnost a design pro všechny“ jako nástroje, které se musí využívat pro změny a vytváření prostředí, které umožní plné zapojení občanů. |
| --- | --- |

3.7.3.

Ve vnitrostátním legislativním rámci, jímž se přizpůsobují právní předpisy mezinárodní Úmluvě o právech osob se zdravotním postižením, se sledují tytéž cíle a zavádí se „přístupnost a design pro všechny“ jako nástroje, které se musí využívat pro změny a vytváření prostředí, které umožní plné zapojení občanů.

| 3.7.4. | Vzhledem k tomu, že jednou ze systematicky označovaných překážek při vytváření programů podpory začleňování starších osob a osob se zdravotním postižením do fyzické sportovní aktivity v podobě sportu bývá obvykle nedostatečná odborná příprava různých aktérů zapojených do tohoto procesu, doporučuje se poskytnout materiál nezbytný pro naplnění potřeb odborné přípravy učitelů, učitelů tělesné výchovy a sportovních činitelů při rozvoji tělesně sportovní činnosti v prostředí podporujícím začlenění. |
| --- | --- |

3.7.4.

Vzhledem k tomu, že jednou ze systematicky označovaných překážek při vytváření programů podpory začleňování starších osob a osob se zdravotním postižením do fyzické sportovní aktivity v podobě sportu bývá obvykle nedostatečná odborná příprava různých aktérů zapojených do tohoto procesu, doporučuje se poskytnout materiál nezbytný pro naplnění potřeb odborné přípravy učitelů, učitelů tělesné výchovy a sportovních činitelů při rozvoji tělesně sportovní činnosti v prostředí podporujícím začlenění.

| 3.8. | Podle všeho nezvratný proces stárnutí evropské společnosti provázený trvalým zvyšováním naděje dožití si žádá přípravu cílených iniciativ a programů na podporu sportu a tělesné aktivity starších osob. Jedná se o oblast, již většina zemí opomíjí a která vyžaduje zvláštní pozornost jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států. |
| --- | --- |

3.8.

Podle všeho nezvratný proces stárnutí evropské společnosti provázený trvalým zvyšováním naděje dožití si žádá přípravu cílených iniciativ a programů na podporu sportu a tělesné aktivity starších osob. Jedná se o oblast, již většina zemí opomíjí a která vyžaduje zvláštní pozornost jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států.

4.   Ekonomická povaha sportovní činnosti

| 4.1. | Sport má ekonomický rozměr, jenž vyplývá z ekonomických činností souvisejících s provozováním sportu a jeho profesionalizací, které ovlivňují vnitřní trh. Má také svůj specifický rozměr založený na subjektech opírajících se o dobrovolnou činnost a její sociální, pedagogické a kulturní funkce, který významně přispívá k pozitivním hodnotám, jako je sportovní duch, úcta a sociální začleňování.
  Proto je nutné rozlišovat mezi sportovními a komerčními zájmy a EHSV se domnívá, že by se sport měl chránit před nadměrným ekonomickým vlivem, aby převládly zásady a hodnoty sportu. |
| --- | --- |

4.1.

Sport má ekonomický rozměr, jenž vyplývá z ekonomických činností souvisejících s provozováním sportu a jeho profesionalizací, které ovlivňují vnitřní trh. Má také svůj specifický rozměr založený na subjektech opírajících se o dobrovolnou činnost a její sociální, pedagogické a kulturní funkce, který významně přispívá k pozitivním hodnotám, jako je sportovní duch, úcta a sociální začleňování.

Proto je nutné rozlišovat mezi sportovními a komerčními zájmy a EHSV se domnívá, že by se sport měl chránit před nadměrným ekonomickým vlivem, aby převládly zásady a hodnoty sportu.

| 4.1.1. | Tento specifický rys sportu by vzhledem ke svým jedinečným a podstatným aspektům měl být při uplatňování právních předpisů Unie posuzován podle zvláštního kritéria v případech, kdy může EU zasáhnout efektivněji než členské státy; současně se však musí dodržovat zásada subsidiarity. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tento specifický rys sportu by vzhledem ke svým jedinečným a podstatným aspektům měl být při uplatňování právních předpisů Unie posuzován podle zvláštního kritéria v případech, kdy může EU zasáhnout efektivněji než členské státy; současně se však musí dodržovat zásada subsidiarity.

| 4.2. | V ekonomickém rozměru sportu se musí brát v úvahu zvláštní vazba mezi uvedenými činnostmi a základními právy. |
| --- | --- |

4.2.

V ekonomickém rozměru sportu se musí brát v úvahu zvláštní vazba mezi uvedenými činnostmi a základními právy.

| 4.2.1. | S ohledem na odpovídající ochranu před porušováním práv duševního vlastnictví a zejména před digitálním pirátstvím, jež ohrožují ekonomiku sportu, je proto nutné zvážit přijetí určitých opatření na základě zásady proporcionality. V každém případě musí převládnout základní práva občanů na obdržení informací, aby bylo zaručeno přinejmenším právo veřejnosti na přístup k informacím a na jejich obdržení, přenos akcí velkého významu a právo novinářů informovat. |
| --- | --- |

4.2.1.

S ohledem na odpovídající ochranu před porušováním práv duševního vlastnictví a zejména před digitálním pirátstvím, jež ohrožují ekonomiku sportu, je proto nutné zvážit přijetí určitých opatření na základě zásady proporcionality. V každém případě musí převládnout základní práva občanů na obdržení informací, aby bylo zaručeno přinejmenším právo veřejnosti na přístup k informacím a na jejich obdržení, přenos akcí velkého významu a právo novinářů informovat.

| 4.2.2. | Existují další oblasti jako např. politika hospodářské soutěže a konkrétně státní podpora, kde by bylo vhodné přijmout pokyny ke státní podpoře s cílem vyjasnit, jaké druhy podpory jsou považovány za legitimní pro uskutečňování sociálních, kulturních a vzdělávacích úkolů sportu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Existují další oblasti jako např. politika hospodářské soutěže a konkrétně státní podpora, kde by bylo vhodné přijmout pokyny ke státní podpoře s cílem vyjasnit, jaké druhy podpory jsou považovány za legitimní pro uskutečňování sociálních, kulturních a vzdělávacích úkolů sportu.

| 4.2.3. | Jednou z hlavních současných hrozeb pro sport jsou sportovní sázky on-line na neregulovaných trzích (zejména nelegální sázky), jejichž negativní účinky jsou srovnatelné s účinky dopingu a násilí diváků a které mohou díky nejasnému charakteru sportovních soutěží vést k manipulacím. Existují další aspekty, jako jsou sázky a hazardní hry a potřeba přijmout opatření veřejného zájmu k prevenci závislosti na hazardních hrách a k ochraně nezletilých, zejména před hazardními hrami on-line. |
| --- | --- |

4.2.3.

Jednou z hlavních současných hrozeb pro sport jsou sportovní sázky on-line na neregulovaných trzích (zejména nelegální sázky), jejichž negativní účinky jsou srovnatelné s účinky dopingu a násilí diváků a které mohou díky nejasnému charakteru sportovních soutěží vést k manipulacím. Existují další aspekty, jako jsou sázky a hazardní hry a potřeba přijmout opatření veřejného zájmu k prevenci závislosti na hazardních hrách a k ochraně nezletilých, zejména před hazardními hrami on-line.

| 4.2.4. | Ke sportu neoddělitelně a neodmyslitelně patří motivace, jež účastníky podněcuje k neustálému zlepšování, pokud jde o výkon a vynikající výsledky, proto je odvětví sportu charakteristické neustálými inovacemi, které ze sportovních technologií učinily významné odvětví v rámci aplikovaných věd, jako jsou textilní technologie, mechanika lidského pohybu, nové materiály, čidla, aktuátory a design zaměřený konkrétně na člověka. Také výstavba sportovišť a jejich provozování, ale i aktivní a pasivní účast na sportovních akcích začínají být důležitou součástí tzv. zážitkové ekonomiky, jejímž příkladem je i rozvoj cestovního ruchu zaměřeného na sport. |
| --- | --- |

4.2.4.

Ke sportu neoddělitelně a neodmyslitelně patří motivace, jež účastníky podněcuje k neustálému zlepšování, pokud jde o výkon a vynikající výsledky, proto je odvětví sportu charakteristické neustálými inovacemi, které ze sportovních technologií učinily významné odvětví v rámci aplikovaných věd, jako jsou textilní technologie, mechanika lidského pohybu, nové materiály, čidla, aktuátory a design zaměřený konkrétně na člověka. Také výstavba sportovišť a jejich provozování, ale i aktivní a pasivní účast na sportovních akcích začínají být důležitou součástí tzv. zážitkové ekonomiky, jejímž příkladem je i rozvoj cestovního ruchu zaměřeného na sport.

| 4.2.5. | Komise by měla posoudit a případně přijmout nebo navrhnout opatření týkající se dalších témat, jež ekonomicky souvisejí se sportem, jako je volný pohyb osob a služeb, sponzorské smlouvy, předpisy upravující činnost agentů hráčů, pojištění na sport, zdraví, vzdělávací programy pro sportovce a odborné kvalifikace související se sportem. |
| --- | --- |

4.2.5.

Komise by měla posoudit a případně přijmout nebo navrhnout opatření týkající se dalších témat, jež ekonomicky souvisejí se sportem, jako je volný pohyb osob a služeb, sponzorské smlouvy, předpisy upravující činnost agentů hráčů, pojištění na sport, zdraví, vzdělávací programy pro sportovce a odborné kvalifikace související se sportem.

| 4.2.6. | Co se týče odborné přípravy nejmladších trenérů, je nutné zlepšit v členských státech EU právní předpisy, vzhledem k tomu, že činnost trenéra je srovnatelná s činností pedagoga a že v některých případech (například při přípravě na sportovní soutěže) tráví trenér s mladým sportovcem více času než učitel se svým žákem. Školení trenérů musí probíhat ve formálním rámci a musí být uznáno na úrovni učitele prostřednictvím státního diplomu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Co se týče odborné přípravy nejmladších trenérů, je nutné zlepšit v členských státech EU právní předpisy, vzhledem k tomu, že činnost trenéra je srovnatelná s činností pedagoga a že v některých případech (například při přípravě na sportovní soutěže) tráví trenér s mladým sportovcem více času než učitel se svým žákem. Školení trenérů musí probíhat ve formálním rámci a musí být uznáno na úrovni učitele prostřednictvím státního diplomu.

| 4.2.7. | EHSV žádá, aby se evropské sportovní federace zapojily do ochrany hodnot uvedených v tomto stanovisku, a doufá, že se jejich činnost bude ve všech oblastech zakládat na těchto hodnotách, každopádně pokud jde o činnosti spočívající v pouhém udělování veřejných cen a vyznamenání. |
| --- | --- |

4.2.7.

EHSV žádá, aby se evropské sportovní federace zapojily do ochrany hodnot uvedených v tomto stanovisku, a doufá, že se jejich činnost bude ve všech oblastech zakládat na těchto hodnotách, každopádně pokud jde o činnosti spočívající v pouhém udělování veřejných cen a vyznamenání.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Protecting the Integrity of Sport Competition The Last Bet for Modern Sport, Univerzita Paříž 1 Panthéon-Sorbonne a International Centre for Sport Security (ICSS), květen 2014, s. 120–124.

1

(2)  To byl jeden z hlavních závěrů meziregionálního summitu o politice sportu, jenž se konal 16. a 17. března 2015 v Lisabonu a na němž se sešla většina hlavních zúčastněných stran z celého světa, aby projednaly definici politik ve sportu.

2

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/19

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Skladování energie: faktor integrace a energetické bezpečnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/04)

| Zpravodaj: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Pierre-Jean COULON

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Skladování energie: faktor integrace a energetické bezpečnosti.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně (131 hlasy) následující stanovisko.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV požaduje, aby klimatické a energetické cíle EU vedly k většímu podílu obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie. Výbor obnovitelné zdroje trvale podporuje. Udržitelný energetický systém složený z velké části z obnovitelných zdrojů energie je jediným dlouhodobým řešením naší energetické budoucnosti. Výbor konstatuje, že je důležité zavést doplňující složky energetického systému. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV požaduje, aby klimatické a energetické cíle EU vedly k většímu podílu obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie. Výbor obnovitelné zdroje trvale podporuje. Udržitelný energetický systém složený z velké části z obnovitelných zdrojů energie je jediným dlouhodobým řešením naší energetické budoucnosti. Výbor konstatuje, že je důležité zavést doplňující složky energetického systému.

| 1.2. | Získávání energie z obnovitelných zdrojů a jeho rozvoj naráží na závažný problém skladování energie, protože tyto zdroje jsou nestálé. Skladování představuje pro EU strategicky významný krok k zajištění trvalé bezpečnosti dodávek v Unii a fungujícího trhu energií jak z hlediska technického, tak nákladového. Z toho důvodu tato otázka zaujímá přední místo v evropské agendě a patří k prvořadým úkolům, zejména při vytváření energetické unie, jež započalo v únoru 2015. |
| --- | --- |

1.2.

Získávání energie z obnovitelných zdrojů a jeho rozvoj naráží na závažný problém skladování energie, protože tyto zdroje jsou nestálé. Skladování představuje pro EU strategicky významný krok k zajištění trvalé bezpečnosti dodávek v Unii a fungujícího trhu energií jak z hlediska technického, tak nákladového. Z toho důvodu tato otázka zaujímá přední místo v evropské agendě a patří k prvořadým úkolům, zejména při vytváření energetické unie, jež započalo v únoru 2015.

| 1.3. | EHSV již ve svém předchozím stanovisku zdůrazňoval význam skladování, jež je „výzvou, příležitostí a naprostou nutností“. Zdůrazňuje význam úspěšného přechodu energetiky v Evropské unii k jiným zdrojům a požaduje, aby byly nasazeny veškeré prostředky k dosažení konkrétních a ve velkém měřítku využitelných výsledků v oblasti skladování. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV již ve svém předchozím stanovisku zdůrazňoval význam skladování, jež je „výzvou, příležitostí a naprostou nutností“. Zdůrazňuje význam úspěšného přechodu energetiky v Evropské unii k jiným zdrojům a požaduje, aby byly nasazeny veškeré prostředky k dosažení konkrétních a ve velkém měřítku využitelných výsledků v oblasti skladování.

| 1.4. | EHSV si je vědom, že existují různá řešení skladování a jejich technologie jsou na různém stupni technologické a průmyslové vyspělosti. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV si je vědom, že existují různá řešení skladování a jejich technologie jsou na různém stupni technologické a průmyslové vyspělosti.

| 1.5. | EHSV připomíná, že skladování energie může přinášet výhody, ale zároveň i finanční náklady a náklady v oblasti životního prostředí a veřejného zdraví. Proto žádá, aby byla systematicky prováděna posouzení dopadu, a bylo tak možné posoudit nejen konkurenceschopnost jednotlivých technologií, ale také jejich dopad na životní prostředí a zdraví člověka. EHSV se rovněž domnívá, že je důležité posoudit účinky těchto technologií z hlediska vytváření hospodářských činností a pracovních míst. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV připomíná, že skladování energie může přinášet výhody, ale zároveň i finanční náklady a náklady v oblasti životního prostředí a veřejného zdraví. Proto žádá, aby byla systematicky prováděna posouzení dopadu, a bylo tak možné posoudit nejen konkurenceschopnost jednotlivých technologií, ale také jejich dopad na životní prostředí a zdraví člověka. EHSV se rovněž domnívá, že je důležité posoudit účinky těchto technologií z hlediska vytváření hospodářských činností a pracovních míst.

| 1.6. | EHSV se vyslovuje pro posílení investic a činností výzkumu a vývoje v oblasti skladování a pro lepší evropskou součinnost v této oblasti, čímž se sníží náklady na přechod energetiky k jiným zdrojům, zajistí bezpečnost dodávek a umožní se dosažení konkurenceschopnosti evropského hospodářství. EHSV poukazuje na nutnost lepšího sladění právních předpisů členských států v oblasti skladování energie. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV se vyslovuje pro posílení investic a činností výzkumu a vývoje v oblasti skladování a pro lepší evropskou součinnost v této oblasti, čímž se sníží náklady na přechod energetiky k jiným zdrojům, zajistí bezpečnost dodávek a umožní se dosažení konkurenceschopnosti evropského hospodářství. EHSV poukazuje na nutnost lepšího sladění právních předpisů členských států v oblasti skladování energie.

| 1.7. | EHSV rovněž požaduje, aby započal dialog veřejnosti o energetických otázkách v celé Evropě (evropský dialog o energetice), aby občané a celá občanská společnost mohla převzít odpovědnost za přechod energetiky k jiným zdrojům a zvážit budoucí možnosti skladování energie. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV rovněž požaduje, aby započal dialog veřejnosti o energetických otázkách v celé Evropě (evropský dialog o energetice), aby občané a celá občanská společnost mohla převzít odpovědnost za přechod energetiky k jiným zdrojům a zvážit budoucí možnosti skladování energie.

| 1.8. | EHSV připomíná význam plynu ve skladbě zdrojů energie a jeho význam pro občany z hlediska bezpečnosti dodávek energie. EHSV žádá, aby skladování bylo v tomto odvětví podporováno v tom směru, aby všechny členské státy měly solidárně přístup k rezervám. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV připomíná význam plynu ve skladbě zdrojů energie a jeho význam pro občany z hlediska bezpečnosti dodávek energie. EHSV žádá, aby skladování bylo v tomto odvětví podporováno v tom směru, aby všechny členské státy měly solidárně přístup k rezervám.

2.   Vyřešit přechod energetiky na jiné zdroje a zajistit bezpečnost dodávek energie

| 2.1. | Dodávky energie a jejich řízení představují významnou politickou a hospodářsko-sociální prioritu a jsou zásadním krokem, chceme-li vyřešit úspěšně přechod na jiné zdroje energie a čelit výzvě změny klimatu. Poptávka po energii v EU se sice snižuje (spotřeba energie od roku 2006 klesá a v současnosti spotřebováváme zhruba stejné množství energie jako na počátku 90. let), ale rostoucí kapacita zařízení pro získávání energie z nestálých obnovitelných zdrojů zvýšila potřebu skladování energie, které bude hrát zásadní roli v mnoha odvětvích (kompenzace nepravidelností, elektromobily, obrana apod.) a bude pro Evropu a její průmysl strategicky významným faktorem. Je třeba poznamenat, že problém skladování energie z obnovitelných zdrojů patří také k hlavním argumentům odpůrců obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

2.1.

Dodávky energie a jejich řízení představují významnou politickou a hospodářsko-sociální prioritu a jsou zásadním krokem, chceme-li vyřešit úspěšně přechod na jiné zdroje energie a čelit výzvě změny klimatu. Poptávka po energii v EU se sice snižuje (spotřeba energie od roku 2006 klesá a v současnosti spotřebováváme zhruba stejné množství energie jako na počátku 90. let), ale rostoucí kapacita zařízení pro získávání energie z nestálých obnovitelných zdrojů zvýšila potřebu skladování energie, které bude hrát zásadní roli v mnoha odvětvích (kompenzace nepravidelností, elektromobily, obrana apod.) a bude pro Evropu a její průmysl strategicky významným faktorem. Je třeba poznamenat, že problém skladování energie z obnovitelných zdrojů patří také k hlavním argumentům odpůrců obnovitelných zdrojů energie.

| 2.2. | Byť se většina primárních zdrojů energie (plyn, ropa a uhlí) snadno skladuje, je třeba řešit otázky týkající se kapacity, ceny a umístění strategických skladů. Další velký zdroj primární energie, tedy obnovitelné zdroje energie, vykazují z hlediska skladování odlišné vlastnosti. Hydraulickou energii lze často kumulovat zadržováním vody v jezerech a přehradních nádržích. Biomasu lze také poměrně snadno skladovat, ale solární a větrnou energii, běžně užívanou k získávání elektrické energie, lze za současné situace skladovat pouze pomocí složitých a nákladných zprostředkujících postupů. |
| --- | --- |

2.2.

Byť se většina primárních zdrojů energie (plyn, ropa a uhlí) snadno skladuje, je třeba řešit otázky týkající se kapacity, ceny a umístění strategických skladů. Další velký zdroj primární energie, tedy obnovitelné zdroje energie, vykazují z hlediska skladování odlišné vlastnosti. Hydraulickou energii lze často kumulovat zadržováním vody v jezerech a přehradních nádržích. Biomasu lze také poměrně snadno skladovat, ale solární a větrnou energii, běžně užívanou k získávání elektrické energie, lze za současné situace skladovat pouze pomocí složitých a nákladných zprostředkujících postupů.

3.   Priorita na evropské úrovni

| 3.1. | Evropská komise analyzovala scénáře dekarbonizace energetického systému a v roce 2011 zveřejnila energetický plán do roku 2050, který obsahuje různé scénáře vývoje v tomto období. K dosažení stanovených předpokladů dekarbonizace by se elektrárenství mělo opírat o značný podíl energie z obnovitelných zdrojů (mezi 59 a 85 %), jenž by měl z převážné části pocházet z nestálých obnovitelných zdrojů. V následném sdělení z roku 2014 – „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030“ – se potvrzuje cesta k dekarbonizaci a pro rok 2030 se uvádí téměř 45 % podíl obnovitelných zdrojů energie. To je v souladu s cíli, na nichž se dohodli vedoucí představitelé EU dne 23. října 2014 v souvislosti s politickým rámcem pro období do roku 2030. Významný podíl nestálých obnovitelných zdrojů elektrické energie by vyžadoval desítky či stovky GW skladovací kapacity v elektrárenské síti, a to i při nasazení jiných opatření ke zvýšení její pružnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Evropská komise analyzovala scénáře dekarbonizace energetického systému a v roce 2011 zveřejnila energetický plán do roku 2050, který obsahuje různé scénáře vývoje v tomto období. K dosažení stanovených předpokladů dekarbonizace by se elektrárenství mělo opírat o značný podíl energie z obnovitelných zdrojů (mezi 59 a 85 %), jenž by měl z převážné části pocházet z nestálých obnovitelných zdrojů. V následném sdělení z roku 2014 – „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030“ – se potvrzuje cesta k dekarbonizaci a pro rok 2030 se uvádí téměř 45 % podíl obnovitelných zdrojů energie. To je v souladu s cíli, na nichž se dohodli vedoucí představitelé EU dne 23. října 2014 v souvislosti s politickým rámcem pro období do roku 2030. Významný podíl nestálých obnovitelných zdrojů elektrické energie by vyžadoval desítky či stovky GW skladovací kapacity v elektrárenské síti, a to i při nasazení jiných opatření ke zvýšení její pružnosti.

| 3.2. | Evropská komise kromě toho považuje skladování elektrické energie za jedno z prioritních témat a opakovaně zdůraznila zásadní úlohu skladování energie. Ve svém pracovním dokumentu z roku 2013 týkajícím se skladování energie (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) prosazuje lepší koordinaci tohoto tématu s dalšími klíčovými oblastmi politik Evropské unie, jako je např. změna klimatu. Skladování energie by mělo být začleněno do všech příslušných právních předpisů EU v oblasti energie a klimatu, jak stávajících, tak budoucích, a včetně strategií týkajících se energetické infrastruktury. Mělo by se opírat o soubor souvisejících legislativních aktů EU v oblasti energetiky a klimatu. Ve svém sdělení o energetické unii (ze dne 25. února 2015) Komise dále připomíná, že „Evropská unie je odhodlána stát se světovou špičkou v oblasti obnovitelné energie a globálním centrem pro vývoj nové generace technicky vyspělých a konkurenceschopných obnovitelných zdrojů energie. EU si rovněž vytyčila za cíl, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů spotřebované v EU v roce 2030 činil alespoň 27 %“. Komise hodlá dát impuls nové strategii výzkumu a inovací (VaV): „Pokud má evropská energetická unie dosáhnout celosvětového prvenství v oblasti obnovitelných zdrojů energie, musí stát v čele vývoje příští generace obnovitelných technologií, jakož i řešení v oblasti skladování energie.“ |
| --- | --- |

3.2.

Evropská komise kromě toho považuje skladování elektrické energie za jedno z prioritních témat a opakovaně zdůraznila zásadní úlohu skladování energie. Ve svém pracovním dokumentu z roku 2013 týkajícím se skladování energie (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) prosazuje lepší koordinaci tohoto tématu s dalšími klíčovými oblastmi politik Evropské unie, jako je např. změna klimatu. Skladování energie by mělo být začleněno do všech příslušných právních předpisů EU v oblasti energie a klimatu, jak stávajících, tak budoucích, a včetně strategií týkajících se energetické infrastruktury. Mělo by se opírat o soubor souvisejících legislativních aktů EU v oblasti energetiky a klimatu. Ve svém sdělení o energetické unii (ze dne 25. února 2015) Komise dále připomíná, že „Evropská unie je odhodlána stát se světovou špičkou v oblasti obnovitelné energie a globálním centrem pro vývoj nové generace technicky vyspělých a konkurenceschopných obnovitelných zdrojů energie. EU si rovněž vytyčila za cíl, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů spotřebované v EU v roce 2030 činil alespoň 27 %“. Komise hodlá dát impuls nové strategii výzkumu a inovací (VaV): „Pokud má evropská energetická unie dosáhnout celosvětového prvenství v oblasti obnovitelných zdrojů energie, musí stát v čele vývoje příští generace obnovitelných technologií, jakož i řešení v oblasti skladování energie.“

| 3.3. | Závěry posledního fóra v Madridu míří tímto směrem: „Fórum potvrzuje strategickou úlohu skladování plynu pro bezpečnost dodávek pro EU.“ EHSV rovněž zdůrazňuje význam podpory rozvoje skladování plynu. |
| --- | --- |

3.3.

Závěry posledního fóra v Madridu míří tímto směrem: „Fórum potvrzuje strategickou úlohu skladování plynu pro bezpečnost dodávek pro EU.“ EHSV rovněž zdůrazňuje význam podpory rozvoje skladování plynu.

4.   Technologický vývoj v oblasti skladování

| 4.1. | Řešení skladování elektrické energie lze rozdělit do čtyř hlavních kategorií, kdy podle požadavků na energii, ale také omezujících podmínek, může být energie uskladněna v různých formách (elektřina, plyn, vodík, teplo, chlad), a to v blízkosti zařízení, kde se energie získává, v energetických sítích nebo v blízkosti spotřeby:






  — | mechanická potenciální energie (vodní přehrady, přečerpávací vodní elektrárny (PVE), přímořské přečerpávací elektrárny, ukládání energie do stlačeného vzduchu (CAES)), |
| --- | --- | --- |

4.1.

Řešení skladování elektrické energie lze rozdělit do čtyř hlavních kategorií, kdy podle požadavků na energii, ale také omezujících podmínek, může být energie uskladněna v různých formách (elektřina, plyn, vodík, teplo, chlad), a to v blízkosti zařízení, kde se energie získává, v energetických sítích nebo v blízkosti spotřeby:

—

mechanická potenciální energie (vodní přehrady, přečerpávací vodní elektrárny (PVE), přímořské přečerpávací elektrárny, ukládání energie do stlačeného vzduchu (CAES)),

| — | mechanická kinetická energie (setrvačníky), |
| --- | --- |

—

mechanická kinetická energie (setrvačníky),

| — | elektrochemická energie (akumulátory, baterie, kondenzátory, vodíkový nosič energie), |
| --- | --- |

—

elektrochemická energie (akumulátory, baterie, kondenzátory, vodíkový nosič energie),

| — | tepelná energie (teplo latentní nebo citelné). |
| --- | --- |

—

tepelná energie (teplo latentní nebo citelné).

| 4.2. | Celosvětově nejrozšířenějším způsobem skladování elektrické energie je ukládání hydraulické energie přečerpáváním, jako je tomu u systémů s nepřerušovaným napájením (anglicky UPS, uninterruptible power system). Tyto systémy se těší novému zájmu provozovatelů rozvodných sítí, průmyslových podniků a správců budov terciární sféry. Přečerpávací vodní elektrárny umožňují: integraci energie z nestálých obnovitelných zdrojů, zejména větrných a fotovoltaických; řešení špičkové kapacity a časové rozložení poptávky; ekonomickou vyváženost (akumulaci energie v intervalech nízké ceny a poptávky, dodávky v intervalech vysoké ceny a poptávky se „sociální“ kompenzací); časové rozložení investic do rozvodných sítí. Je však málo pravděpodobné, že by předpokládané skladovací kapacity dokázaly kompenzovat dlouhá období bezvětří nebo absence slunečního svitu v případě rozsáhlého využívání těchto obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

4.2.

Celosvětově nejrozšířenějším způsobem skladování elektrické energie je ukládání hydraulické energie přečerpáváním, jako je tomu u systémů s nepřerušovaným napájením (anglicky UPS, uninterruptible power system). Tyto systémy se těší novému zájmu provozovatelů rozvodných sítí, průmyslových podniků a správců budov terciární sféry. Přečerpávací vodní elektrárny umožňují: integraci energie z nestálých obnovitelných zdrojů, zejména větrných a fotovoltaických; řešení špičkové kapacity a časové rozložení poptávky; ekonomickou vyváženost (akumulaci energie v intervalech nízké ceny a poptávky, dodávky v intervalech vysoké ceny a poptávky se „sociální“ kompenzací); časové rozložení investic do rozvodných sítí. Je však málo pravděpodobné, že by předpokládané skladovací kapacity dokázaly kompenzovat dlouhá období bezvětří nebo absence slunečního svitu v případě rozsáhlého využívání těchto obnovitelných zdrojů.

| 4.3. | Na trhu skladování energie se také vytváří pět nových segmentů, které by se mohly rozšířit v příštím desetiletí:






  — | skladování energie v průmyslových procesech v tepelné nebo chemické podobě, které nabízí možnost odstranit nebo rozložit špičky poptávky energie pomocí optimalizace spotřeby nejen elektrické energie, ale také tepla či plynu, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Na trhu skladování energie se také vytváří pět nových segmentů, které by se mohly rozšířit v příštím desetiletí:

—

skladování energie v průmyslových procesech v tepelné nebo chemické podobě, které nabízí možnost odstranit nebo rozložit špičky poptávky energie pomocí optimalizace spotřeby nejen elektrické energie, ale také tepla či plynu,

| — | skladování, které propojuje elektrické a plynové rozvodné sítě prostřednictvím dodávání vodíku získaného elektrolýzou nebo prostřednictvím získávání syntetického metanu metanizací (např. „Power To Gas“ německé agentury DENA (www.powertogas.info)), |
| --- | --- |

—

skladování, které propojuje elektrické a plynové rozvodné sítě prostřednictvím dodávání vodíku získaného elektrolýzou nebo prostřednictvím získávání syntetického metanu metanizací (např. „Power To Gas“ německé agentury DENA (www.powertogas.info)),

| — | skladování elektrické energie pro obytné čtvrti a budovy formou úpravy budov a budování inteligentních čtvrtí nebo energeticky pozitivních oblastí (projekt Nicegrid ve Francii), |
| --- | --- |

—

skladování elektrické energie pro obytné čtvrti a budovy formou úpravy budov a budování inteligentních čtvrtí nebo energeticky pozitivních oblastí (projekt Nicegrid ve Francii),

| — | mobilní skladování elektrické energie v elektromobilech v systémech V2G („vehicle to grid“) – Toyota, Nissan, Renault atd., |
| --- | --- |

—

mobilní skladování elektrické energie v elektromobilech v systémech V2G („vehicle to grid“) – Toyota, Nissan, Renault atd.,

| — | přečerpávací elektrárny s pružným režimem, s proměnnou a plně nastavitelnou rychlostí, pro vyrovnávací trh (PVE). |
| --- | --- |

—

přečerpávací elektrárny s pružným režimem, s proměnnou a plně nastavitelnou rychlostí, pro vyrovnávací trh (PVE).

| 4.4. | Je třeba připomenout slibnou úlohu vodíku (přestože jeho cena a otázky bezpečnosti a dopravy značně omezují jeho potenciál): představuje energetický nosič nevytvářející emise skleníkových plynů, získává-li se z dekarbonizovaného zdroje. Je využitelný v řadě aplikací, hlavně v průmyslu, např. v místním získávání elektrické energie (napájení izolovaných sítí, bezpečnostní generátory), ve skladování energie (podpora sítí, valorizace energie z obnovitelných zdrojů) nebo v kombinované výrobě tepla a elektřiny. Rovněž se používá v pozemní dopravě (osobní vozidla, hromadná doprava, nákladní automobily atd.), letecké dopravě (letecké motory hlavní nebo pomocné), námořní a říční dopravě (ponorky, hlavní nebo pomocné motory), v rafinaci a petrochemickém průmyslu (získávání zeleného vodíku). Významná jsou i další využití, zejména v přenosných zařízeních (externí nabíječky a integrované baterie). To vše se neustále vyvíjí.
  Technologie výroby vodíku elektrolýzou a palivové články jsou již velmi flexibilní a široce dostupné, byť jsou nadále málo účinné, z čehož vyplývá další posilování poptávky po větrných elektrárnách a solárních panelech, což vede k nadměrné kapacitě v této oblasti. Vodík je jako nosič energie nenahraditelný v systémech využívajících flexibilitu mezi různými energetickými sítěmi (např. Hybrid Power Plant v Berlíně). Pokud je to nezbytné, může se vodík („metanizovaný“ vodík) získávat za využití elektrické energie z obnovitelných zdrojů, aby mohl být dodáván do plynové rozvodné sítě nebo ukládán za účelem distribuce jako palivo nebo chemická látka, nebo dokonce znovu dodáván do sítě ve formě elektrické energie. Metanizovaný vodík má zdaleka největší potenciál skladování energie, může být naprosto bezpečně přepravován a skladován (po dlouhá období) za využití infrastruktur, které se nyní používají pro dodávky plynu (geologické skladování atd.). Metanizovaný vodík nabízí rovněž možnost získávání uhlovodíků s dlouhým řetězcem (pro různé aplikace: od leteckých paliv k dalším produktům, jako jsou plasty, jež se v současnosti získávají výlučně z fosilních paliv). Navíc uhlík, který se v ideálním případě zpracovává v oběhovém hospodářství (CO2 atd.) bude opětovně využit, a nebude se hromadit v atmosféře. Přecházíme tedy od produkce skleníkových plynů k produkci energie. Výroba vodíku a získávání elektřiny z vodíku jsou exotermické děje, takže zhodnocení tepla dále zvyšuje zajímavost těchto řešení. Vodík je jedním z mála nosičů energie, který umožňuje hospodářskou, sociální a environmentální vyváženost trhů s elektřinou a jinými druhy energie. |
| --- | --- |

4.4.

Je třeba připomenout slibnou úlohu vodíku (přestože jeho cena a otázky bezpečnosti a dopravy značně omezují jeho potenciál): představuje energetický nosič nevytvářející emise skleníkových plynů, získává-li se z dekarbonizovaného zdroje. Je využitelný v řadě aplikací, hlavně v průmyslu, např. v místním získávání elektrické energie (napájení izolovaných sítí, bezpečnostní generátory), ve skladování energie (podpora sítí, valorizace energie z obnovitelných zdrojů) nebo v kombinované výrobě tepla a elektřiny. Rovněž se používá v pozemní dopravě (osobní vozidla, hromadná doprava, nákladní automobily atd.), letecké dopravě (letecké motory hlavní nebo pomocné), námořní a říční dopravě (ponorky, hlavní nebo pomocné motory), v rafinaci a petrochemickém průmyslu (získávání zeleného vodíku). Významná jsou i další využití, zejména v přenosných zařízeních (externí nabíječky a integrované baterie). To vše se neustále vyvíjí.

Technologie výroby vodíku elektrolýzou a palivové články jsou již velmi flexibilní a široce dostupné, byť jsou nadále málo účinné, z čehož vyplývá další posilování poptávky po větrných elektrárnách a solárních panelech, což vede k nadměrné kapacitě v této oblasti. Vodík je jako nosič energie nenahraditelný v systémech využívajících flexibilitu mezi různými energetickými sítěmi (např. Hybrid Power Plant v Berlíně). Pokud je to nezbytné, může se vodík („metanizovaný“ vodík) získávat za využití elektrické energie z obnovitelných zdrojů, aby mohl být dodáván do plynové rozvodné sítě nebo ukládán za účelem distribuce jako palivo nebo chemická látka, nebo dokonce znovu dodáván do sítě ve formě elektrické energie. Metanizovaný vodík má zdaleka největší potenciál skladování energie, může být naprosto bezpečně přepravován a skladován (po dlouhá období) za využití infrastruktur, které se nyní používají pro dodávky plynu (geologické skladování atd.). Metanizovaný vodík nabízí rovněž možnost získávání uhlovodíků s dlouhým řetězcem (pro různé aplikace: od leteckých paliv k dalším produktům, jako jsou plasty, jež se v současnosti získávají výlučně z fosilních paliv). Navíc uhlík, který se v ideálním případě zpracovává v oběhovém hospodářství (CO2 atd.) bude opětovně využit, a nebude se hromadit v atmosféře. Přecházíme tedy od produkce skleníkových plynů k produkci energie. Výroba vodíku a získávání elektřiny z vodíku jsou exotermické děje, takže zhodnocení tepla dále zvyšuje zajímavost těchto řešení. Vodík je jedním z mála nosičů energie, který umožňuje hospodářskou, sociální a environmentální vyváženost trhů s elektřinou a jinými druhy energie.

| 4.5. | Dalším přesvědčivým příkladem je skladování elektrické energie získané ze solárních panelů během dne v baterii. Problémem solárních panelů instalovaných na střechy obytných budov je, že produkují elektřinu v době, kdy jejich obyvatelé nejsou doma. Večer, když se vracejí domů, bývá slunce často již dlouho za obzorem a panely již nedodávají energii. |
| --- | --- |

4.5.

Dalším přesvědčivým příkladem je skladování elektrické energie získané ze solárních panelů během dne v baterii. Problémem solárních panelů instalovaných na střechy obytných budov je, že produkují elektřinu v době, kdy jejich obyvatelé nejsou doma. Večer, když se vracejí domů, bývá slunce často již dlouho za obzorem a panely již nedodávají energii.

| 4.6. | Zdá se, že řešení by mohlo spočívat ve využití objevu jednoho německého podniku. Tento podnik propojil součásti systému se softwarem aplikace pro inteligentní telefony. Uživatel může na svém telefonu zjistit stupeň dobití své baterie, která akumuluje elektrickou energii získanou ze solárních panelů v průběhu dne. Finanční propočet je jednoznačný: za normálních okolností solární panely jednoho domu generují 25–35 % spotřeby energie jedné rodiny, ale s uvedeným skladováním pravidelně překračují 70 % podíl. Vzhledem k současným cenám je návratnost investice přibližně 8 let, přičemž baterie mají 20letou záruku. |
| --- | --- |

4.6.

Zdá se, že řešení by mohlo spočívat ve využití objevu jednoho německého podniku. Tento podnik propojil součásti systému se softwarem aplikace pro inteligentní telefony. Uživatel může na svém telefonu zjistit stupeň dobití své baterie, která akumuluje elektrickou energii získanou ze solárních panelů v průběhu dne. Finanční propočet je jednoznačný: za normálních okolností solární panely jednoho domu generují 25–35 % spotřeby energie jedné rodiny, ale s uvedeným skladováním pravidelně překračují 70 % podíl. Vzhledem k současným cenám je návratnost investice přibližně 8 let, přičemž baterie mají 20letou záruku.

| 4.7. | Je to také krokem k rodinnému modelu produkce a spotřeby, jejž EHSV v několika stanoviscích podpořil (viz pojem „prozumenti“, anglicky prosumers). |
| --- | --- |

4.7.

Je to také krokem k rodinnému modelu produkce a spotřeby, jejž EHSV v několika stanoviscích podpořil (viz pojem „prozumenti“, anglicky prosumers).

| 4.8. | Byť již existují různá řešení, zdá se, že možnosti dodatečného vybavení zůstávají omezené. Značné překážky nadále brzdí rozvoj nových pružnějších technologií, jako jsou lithium-iontové baterie nebo power-to-gas. Hlavní nevýhodou jsou nejen náklady a ekonomická konkurenceschopnost těchto řešení, které jsou stále ještě velmi vzdáleny tržním podmínkám, ale také dosud značné rozměry baterií. V prognóze agentury Ademe (Agence française de l’environnement et de la maitrise de l’énergie – Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, 2011) se předpokládá průmyslový rozvoj stacionárních systémů ukládání teprve v časovém horizontu po roce 2030. McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) očekává, že v nadcházejících letech nutně dojde k pádu cen skladování energie, přičemž o rozsahu a rychlosti tohoto poklesu můžeme diskutovat. Podle této poradenské společnosti by se cena lithium-iontové baterie mohla do roku 2020 snížit z 600 $/kWh na 200 $/kWh, do roku 2025 na 160 $/kWh. |
| --- | --- |

4.8.

Byť již existují různá řešení, zdá se, že možnosti dodatečného vybavení zůstávají omezené. Značné překážky nadále brzdí rozvoj nových pružnějších technologií, jako jsou lithium-iontové baterie nebo power-to-gas. Hlavní nevýhodou jsou nejen náklady a ekonomická konkurenceschopnost těchto řešení, které jsou stále ještě velmi vzdáleny tržním podmínkám, ale také dosud značné rozměry baterií. V prognóze agentury Ademe (Agence française de l’environnement et de la maitrise de l’énergie – Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, 2011) se předpokládá průmyslový rozvoj stacionárních systémů ukládání teprve v časovém horizontu po roce 2030. McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) očekává, že v nadcházejících letech nutně dojde k pádu cen skladování energie, přičemž o rozsahu a rychlosti tohoto poklesu můžeme diskutovat. Podle této poradenské společnosti by se cena lithium-iontové baterie mohla do roku 2020 snížit z 600 $/kWh na 200 $/kWh, do roku 2025 na 160 $/kWh.

5.   Strategické výzvy

| 5.1. | EHSV připomíná, že nutnost snížit emise skleníkových plynů a obecný trend ubývání vzácných fosilních paliv (přestože byly v posledních letech nalezeny nové zdroje) vedou k rostoucímu využívání obnovitelných zdrojů, jež EHSV v řadě stanovisek podpořil (TEN/564 a TEN/508). EHSV také s ohledem na rozvoj energie z obnovitelných zdrojů zdůraznil, že je důležité doplnit energetický systém o další složky, tedy rozšířit rozvodné sítě, skladovací zařízení a kapacity zásob. Rozsáhlý rozvoj obnovitelných zdrojů energie představuje strategickou otázkou, neboť na jedné straně umožní snížit dovoz (což představuje hospodářskou a etickou výhodu), na druhé straně vyžaduje skladovací prostředky (zařízení umožňující skladovat energii nejen do příštího dne, ale z jedné sezony do další), které musí být zavedeny ve velkém měřítku. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV připomíná, že nutnost snížit emise skleníkových plynů a obecný trend ubývání vzácných fosilních paliv (přestože byly v posledních letech nalezeny nové zdroje) vedou k rostoucímu využívání obnovitelných zdrojů, jež EHSV v řadě stanovisek podpořil (TEN/564 a TEN/508). EHSV také s ohledem na rozvoj energie z obnovitelných zdrojů zdůraznil, že je důležité doplnit energetický systém o další složky, tedy rozšířit rozvodné sítě, skladovací zařízení a kapacity zásob. Rozsáhlý rozvoj obnovitelných zdrojů energie představuje strategickou otázkou, neboť na jedné straně umožní snížit dovoz (což představuje hospodářskou a etickou výhodu), na druhé straně vyžaduje skladovací prostředky (zařízení umožňující skladovat energii nejen do příštího dne, ale z jedné sezony do další), které musí být zavedeny ve velkém měřítku.

| 5.2. | EHSV proto zastává názor, že skladování představuje základní úkol pro přechod energetiky k jiným zdrojům, z velké části nestálým obnovitelným zdrojům. Připomíná, že je nutné budovat a rozšiřovat skladovací kapacity. Zdůrazňuje, že skladování energie je klíčovým faktorem umožňujícím dosažení základních energetických cílů Evropské unie, které EHSV podporuje:






  — | posílení bezpečnosti dodávek pro občany a podniky, |
| --- | --- | --- |

5.2.

EHSV proto zastává názor, že skladování představuje základní úkol pro přechod energetiky k jiným zdrojům, z velké části nestálým obnovitelným zdrojům. Připomíná, že je nutné budovat a rozšiřovat skladovací kapacity. Zdůrazňuje, že skladování energie je klíčovým faktorem umožňujícím dosažení základních energetických cílů Evropské unie, které EHSV podporuje:

—

posílení bezpečnosti dodávek pro občany a podniky,

| — | rozsáhlé využívání obnovitelných zdrojů energie (a řešení jejich nestálosti za vyloučení použití fosilních paliv), |
| --- | --- |

—

rozsáhlé využívání obnovitelných zdrojů energie (a řešení jejich nestálosti za vyloučení použití fosilních paliv),

| — | optimalizace nákladů dosažením nižších cen energie. |
| --- | --- |

—

optimalizace nákladů dosažením nižších cen energie.

| 5.3. | EHSV uznává, že skladování energie může přinášet značné finanční náklady a náklady v oblasti životního prostředí a veřejného zdraví. Tak je tomu u některých projektů podzemního skladování plynu, které jsou v rozporu s ochranou vodních zdrojů. EHSV se proto vyslovuje pro zlepšení všech těchto technologií. Domnívá se totiž, že široce využívané skladování může být významným přínosem k zajištění doplňkovosti obnovitelných zdrojů energie. V důsledku změn v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu tak může fotovoltaickou energii nahrazovat energie větrná. Výbor zdůrazňuje, že to povede k vytvoření sítě vzájemných propojení různých zdrojů energie, která se bude opírat o inteligentní sítě (smart grids). Tyto inteligentní sítě využívají informačních technologií, které optimalizují produkci, distribuci a spotřebu energie. EHSV se domnívá, že tuto technologii je nutné rozvíjet, neboť umožňuje řídit poptávku po energii; považuje však za důležité vycházet z posouzení dopadu a respektovat svobodu každého spotřebitele. Ještě užitečnější by bylo provést celkové posouzení všech nástrojů, jako je M/441 a německý profil ochrany BSI, což by umožnilo zcela bezpečně předávat a šířit údaje, zajistit integraci inteligentních domů (Smart Homes) atd. tak, aby se nalezly konkrétní aplikace pro budoucí potřeby inteligentních měst, např. plánování na základě meteorologických předpovědí. |
| --- | --- |

5.3.

EHSV uznává, že skladování energie může přinášet značné finanční náklady a náklady v oblasti životního prostředí a veřejného zdraví. Tak je tomu u některých projektů podzemního skladování plynu, které jsou v rozporu s ochranou vodních zdrojů. EHSV se proto vyslovuje pro zlepšení všech těchto technologií. Domnívá se totiž, že široce využívané skladování může být významným přínosem k zajištění doplňkovosti obnovitelných zdrojů energie. V důsledku změn v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu tak může fotovoltaickou energii nahrazovat energie větrná. Výbor zdůrazňuje, že to povede k vytvoření sítě vzájemných propojení různých zdrojů energie, která se bude opírat o inteligentní sítě (smart grids). Tyto inteligentní sítě využívají informačních technologií, které optimalizují produkci, distribuci a spotřebu energie. EHSV se domnívá, že tuto technologii je nutné rozvíjet, neboť umožňuje řídit poptávku po energii; považuje však za důležité vycházet z posouzení dopadu a respektovat svobodu každého spotřebitele. Ještě užitečnější by bylo provést celkové posouzení všech nástrojů, jako je M/441 a německý profil ochrany BSI, což by umožnilo zcela bezpečně předávat a šířit údaje, zajistit integraci inteligentních domů (Smart Homes) atd. tak, aby se nalezly konkrétní aplikace pro budoucí potřeby inteligentních měst, např. plánování na základě meteorologických předpovědí.

| 5.4. | EHSV zdůrazňuje význam evropského regulačního rámce pro skladování energie, který by umožnil ocenit ekologizaci rozvodných sítí elektřiny a plynu. |
| --- | --- |

5.4.

EHSV zdůrazňuje význam evropského regulačního rámce pro skladování energie, který by umožnil ocenit ekologizaci rozvodných sítí elektřiny a plynu.

| 5.5. | EHSV kromě toho připomíná, že trh se skladováním elektřiny pro elektrické sítě rychle roste a má velký potenciál vytvářet hospodářské aktivity a pracovní místa, která by měla kompenzovat ztráty pracovních příležitostí v jiných oblastech trhu s energií. Investiční vyhlídky provozovatelů energetických sítí jsou podmíněny nutnou integrací stále rostoucího podílu energie z nestálých zdrojů. V Evropě je výstavba a renovace přečerpávacích vodních elektráren a konverze stávajících vodních elektráren na přečerpávací technologii základem pro rozvoj trhu. Je proto nutné neprodleně minimalizovat překážky, které omezují účinnost přečerpávacích vodních elektráren. Pro zajištění hospodářské a environmentální výhodnosti této technologie je třeba přijmout nezbytná opatření, aby tyto elektrárny mohly být vybudovány a využívány. |
| --- | --- |

5.5.

EHSV kromě toho připomíná, že trh se skladováním elektřiny pro elektrické sítě rychle roste a má velký potenciál vytvářet hospodářské aktivity a pracovní místa, která by měla kompenzovat ztráty pracovních příležitostí v jiných oblastech trhu s energií. Investiční vyhlídky provozovatelů energetických sítí jsou podmíněny nutnou integrací stále rostoucího podílu energie z nestálých zdrojů. V Evropě je výstavba a renovace přečerpávacích vodních elektráren a konverze stávajících vodních elektráren na přečerpávací technologii základem pro rozvoj trhu. Je proto nutné neprodleně minimalizovat překážky, které omezují účinnost přečerpávacích vodních elektráren. Pro zajištění hospodářské a environmentální výhodnosti této technologie je třeba přijmout nezbytná opatření, aby tyto elektrárny mohly být vybudovány a využívány.

6.   Posílení výzkumu a vývoje

| 6.1. | EHSV konstatuje, že doposud Unie soustředila výdaje spíše na zavádění technologií než na VaV (zpráva Michela Derdeveta „Energie, Evropa v sítích“ z 23. února 2015). Veřejné výdaje v oblasti VaV v Evropě (ve všech odvětvích celkem) jsou v reálných hodnotách zhruba stejné, jako byly v 80. letech minulého století (výdaje USA či Japonska se naopak zvýšily), přičemž obnovitelné zdroje energie jsou ve fázi plného rozmachu. Strategický plán pro energetické technologie započatý v roce 2007 nezískal odpovídající finanční prostředky. Evropský energetický systém čelí různým tenzím. Jedná se o nutnou integraci obnovitelných zdrojů, zajištění bezpečnosti dodávek a ekonomickou konkurenceschopnost Evropy. Tyto tenze vyžadují obnovení evropské spolupráce v oblasti VaV v energetice. Skladování je významnou složkou hlavních projektů inteligentních sítí zahájených v roce 2012 a 2013 a představuje podstatné téma VaV k nalezení správné odpovědi na problémy energetických sítí zítřka. |
| --- | --- |

6.1.

EHSV konstatuje, že doposud Unie soustředila výdaje spíše na zavádění technologií než na VaV (zpráva Michela Derdeveta „Energie, Evropa v sítích“ z 23. února 2015). Veřejné výdaje v oblasti VaV v Evropě (ve všech odvětvích celkem) jsou v reálných hodnotách zhruba stejné, jako byly v 80. letech minulého století (výdaje USA či Japonska se naopak zvýšily), přičemž obnovitelné zdroje energie jsou ve fázi plného rozmachu. Strategický plán pro energetické technologie započatý v roce 2007 nezískal odpovídající finanční prostředky. Evropský energetický systém čelí různým tenzím. Jedná se o nutnou integraci obnovitelných zdrojů, zajištění bezpečnosti dodávek a ekonomickou konkurenceschopnost Evropy. Tyto tenze vyžadují obnovení evropské spolupráce v oblasti VaV v energetice. Skladování je významnou složkou hlavních projektů inteligentních sítí zahájených v roce 2012 a 2013 a představuje podstatné téma VaV k nalezení správné odpovědi na problémy energetických sítí zítřka.

| 6.2. | Technologie skladování energie jsou na různém stupni technologické a průmyslové vyspělosti. EHSV se vyslovuje pro intenzivnější výzkum a vývoj a lepší součinnost na evropské úrovni, a to tím spíše, že většina projektů VaV v Evropě a na celém světě se týká obdobných výzev a příležitostí. EHSV již v několika stanoviscích vyjádřil politování nad skutečností, že intenzita výzkumu neodpovídá těmto výzvám a požadoval jeho posílení na evropské úrovni. Rovněž členské státy by měly být vybídnuty, aby přiměřeně přispěly k tomuto úsilí. Unie musí bezpodmínečně rychle posílit svou koordinaci a investice vzhledem ke klíčové úloze VaV při odstranění zbývajících technických překážek a dosáhnout snížení dosud velmi vysokých investičních nákladů tím, že projekty skladování se budou realizovat v průmyslovém měřítku; to umožní lépe integrovat obnovitelné zdroje energie, snížit náklady přechodu na jiné zdroje energie, omezit dopad určitých druhů energie na zdraví, umožnit rozvoj odborné přípravy a zaměstnanosti v tomto odvětví, zaručit bezpečnost energetického systému, zajistit rozvoj inovačních konkurenceschopných řetězců na mezinárodní úrovni a dosáhnout konkurenceschopnosti evropského hospodářství. |
| --- | --- |

6.2.

Technologie skladování energie jsou na různém stupni technologické a průmyslové vyspělosti. EHSV se vyslovuje pro intenzivnější výzkum a vývoj a lepší součinnost na evropské úrovni, a to tím spíše, že většina projektů VaV v Evropě a na celém světě se týká obdobných výzev a příležitostí. EHSV již v několika stanoviscích vyjádřil politování nad skutečností, že intenzita výzkumu neodpovídá těmto výzvám a požadoval jeho posílení na evropské úrovni. Rovněž členské státy by měly být vybídnuty, aby přiměřeně přispěly k tomuto úsilí. Unie musí bezpodmínečně rychle posílit svou koordinaci a investice vzhledem ke klíčové úloze VaV při odstranění zbývajících technických překážek a dosáhnout snížení dosud velmi vysokých investičních nákladů tím, že projekty skladování se budou realizovat v průmyslovém měřítku; to umožní lépe integrovat obnovitelné zdroje energie, snížit náklady přechodu na jiné zdroje energie, omezit dopad určitých druhů energie na zdraví, umožnit rozvoj odborné přípravy a zaměstnanosti v tomto odvětví, zaručit bezpečnost energetického systému, zajistit rozvoj inovačních konkurenceschopných řetězců na mezinárodní úrovni a dosáhnout konkurenceschopnosti evropského hospodářství.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/24

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Inteligentní města jako hnací síla rozvoje nové evropské průmyslové politiky

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/05)

| Zpravodajka: | Daniela RONDINELLI |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Daniela RONDINELLI

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Inteligentní města jako hnací síla rozvoje nové evropské průmyslové politiky.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 149 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | V rámci rostoucí urbanizace považuje EU a její členské státy města za „líhně dynamičtější, digitální Evropy“, kde se testují opatření schopná generovat růst společně se zaměstnaností a sociálním rozvojem. |
| --- | --- |

1.1.

V rámci rostoucí urbanizace považuje EU a její členské státy města za „líhně dynamičtější, digitální Evropy“, kde se testují opatření schopná generovat růst společně se zaměstnaností a sociálním rozvojem.

| 1.2. | Udržitelnosti měst bude výsledkem inteligentního spojení vyspělejších a inovativnějších technologií, integrovaných platforem (na evropské, vnitrostátní a místní úrovni), moderní infrastruktury, energetické účinnosti, nové podoby účinnějších služeb vycházející z potřeb občanů a uživatelů a integrace inteligentní sítě pro rozvod elektrické energie, internetu a sítě čidel. |
| --- | --- |

1.2.

Udržitelnosti měst bude výsledkem inteligentního spojení vyspělejších a inovativnějších technologií, integrovaných platforem (na evropské, vnitrostátní a místní úrovni), moderní infrastruktury, energetické účinnosti, nové podoby účinnějších služeb vycházející z potřeb občanů a uživatelů a integrace inteligentní sítě pro rozvod elektrické energie, internetu a sítě čidel.

| 1.3. | Města jakožto takto vyspělé líhně inovací by v případě realizace ve velkém měřítku přispěla k průmyslové a socioekonomické „renesanci“ EU, čímž by se odstartovala skutečná průmyslová, finanční a sociální revoluce. |
| --- | --- |

1.3.

Města jakožto takto vyspělé líhně inovací by v případě realizace ve velkém měřítku přispěla k průmyslové a socioekonomické „renesanci“ EU, čímž by se odstartovala skutečná průmyslová, finanční a sociální revoluce.

| 1.4. | EHSV se proto domnívá, že by se inteligentní města mohla stát hnací silou rozvoje nové evropské průmyslové politiky schopné ovlivnit rozvoj konkrétních výrobních odvětví a rozšířit přínosy digitální ekonomiky ve velkém měřítku. Místopředseda Komise Maroš Šefčovič během svého vystoupení na plenárním zasedání EHSV dne 22. dubna 2015 kromě jiného prohlásil, že inteligentní města představují pro EU rozvojovou prioritu, a podtrhl ochotu starostů a primátorů měst investovat do společenství budoucnosti. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV se proto domnívá, že by se inteligentní města mohla stát hnací silou rozvoje nové evropské průmyslové politiky schopné ovlivnit rozvoj konkrétních výrobních odvětví a rozšířit přínosy digitální ekonomiky ve velkém měřítku. Místopředseda Komise Maroš Šefčovič během svého vystoupení na plenárním zasedání EHSV dne 22. dubna 2015 kromě jiného prohlásil, že inteligentní města představují pro EU rozvojovou prioritu, a podtrhl ochotu starostů a primátorů měst investovat do společenství budoucnosti.

| 1.5. | K dosažení těchto výsledků je nezbytné shodnout se na vyspělejším a účinnějším modelu rozvoje, než jsou ty, které byly dosud používány a vyznačují se extrémní roztříštěností opatření. Z tohoto důvodu navrhuje EHSV ostatním evropským institucím a vládám členských států, aby koncepci „inteligence“ doplnily do udržitelného integrovaného modelu rozvoje použitelného ve městech, na ostrovech, v územních celcích či průmyslových distriktech a spočívajícího na soudržnosti a současné integrací šesti „klíčových pilířů“:






  — | technologie a nástroje pro energetickou účinnost a začlenění obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- | --- |

1.5.

K dosažení těchto výsledků je nezbytné shodnout se na vyspělejším a účinnějším modelu rozvoje, než jsou ty, které byly dosud používány a vyznačují se extrémní roztříštěností opatření. Z tohoto důvodu navrhuje EHSV ostatním evropským institucím a vládám členských států, aby koncepci „inteligence“ doplnily do udržitelného integrovaného modelu rozvoje použitelného ve městech, na ostrovech, v územních celcích či průmyslových distriktech a spočívajícího na soudržnosti a současné integrací šesti „klíčových pilířů“:

—

technologie a nástroje pro energetickou účinnost a začlenění obnovitelných zdrojů energie,

| — | šíření technologických platforem a platforem pro připojení s cílem vytvořit nové systémy digitálních služeb, |
| --- | --- |

—

šíření technologických platforem a platforem pro připojení s cílem vytvořit nové systémy digitálních služeb,

| — | nové digitální služby ke zlepšení kvality života a práce občanů a podniků, |
| --- | --- |

—

nové digitální služby ke zlepšení kvality života a práce občanů a podniků,

| — | přizpůsobení infrastruktury a městská přestavba, |
| --- | --- |

—

přizpůsobení infrastruktury a městská přestavba,

| — | vzdělávání a odborná příprava občanů, podniků a veřejného sektoru v oblasti digitálních dovedností, |
| --- | --- |

—

vzdělávání a odborná příprava občanů, podniků a veřejného sektoru v oblasti digitálních dovedností,

| — | model ekonomické a finanční udržitelnosti pro investice. |
| --- | --- |

—

model ekonomické a finanční udržitelnosti pro investice.

| 1.6. | Současná přítomnost těchto šesti pilířů by měla být považována za standardní a nepostradatelnou složku strategického projektu inteligentního města. Stejně důležité je, aby použití tohoto modelu probíhalo v kontextu politiky, která zajistí nejvyšší standardy bezpečnosti sítí, informačních systémů, aplikací a zařízení, jež tvoří základ ekosystémů digitálních služeb. |
| --- | --- |

1.6.

Současná přítomnost těchto šesti pilířů by měla být považována za standardní a nepostradatelnou složku strategického projektu inteligentního města. Stejně důležité je, aby použití tohoto modelu probíhalo v kontextu politiky, která zajistí nejvyšší standardy bezpečnosti sítí, informačních systémů, aplikací a zařízení, jež tvoří základ ekosystémů digitálních služeb.

| 1.7. | Aby bylo možné převést tento návrh na konkrétní opatření, považuje EHSV kromě zásadně důležitého zapojení občanské společnosti za nezbytné, aby EU a její členské státy harmonizovaly svá politická opatření a vyčlenily na ně odpovídající veřejné finanční prostředky a strukturálně je otevřely pro partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

1.7.

Aby bylo možné převést tento návrh na konkrétní opatření, považuje EHSV kromě zásadně důležitého zapojení občanské společnosti za nezbytné, aby EU a její členské státy harmonizovaly svá politická opatření a vyčlenily na ně odpovídající veřejné finanční prostředky a strukturálně je otevřely pro partnerství veřejného a soukromého sektoru.

| 1.8. | EHSV se zejména domnívá, že pro zavedení plně udržitelných inovací, jejichž cílem je zlepšit kvalitu života a blahobyt občanů, je nutné podporovat investice do inteligentních měst s využitím synergie stávajících evropských, vnitrostátních a regionálních veřejných fondů a rovněž příležitostí, které nabízí Evropský fond pro strategické investice (EFSI). |
| --- | --- |

1.8.

EHSV se zejména domnívá, že pro zavedení plně udržitelných inovací, jejichž cílem je zlepšit kvalitu života a blahobyt občanů, je nutné podporovat investice do inteligentních měst s využitím synergie stávajících evropských, vnitrostátních a regionálních veřejných fondů a rovněž příležitostí, které nabízí Evropský fond pro strategické investice (EFSI).

| 1.9. | EHSV doufá, že pro realizaci těchto procesů:






  — | Evropská komise zřídí specializované jednotné evropské kontaktní centrum pro inteligentní města, do něhož budou zapojena příslušná generální ředitelství, členské státy, EHSV a Výbor regionů, |
| --- | --- | --- |

1.9.

EHSV doufá, že pro realizaci těchto procesů:

—

Evropská komise zřídí specializované jednotné evropské kontaktní centrum pro inteligentní města, do něhož budou zapojena příslušná generální ředitelství, členské státy, EHSV a Výbor regionů,

| — | v každém členském státu budou následně zřízena jednotná kontaktní místa pro inteligentní města, která jim umožní přístup k technické podpoře a k financování a budou strukturálně napojena na specializované jednotné evropské kontaktní centrum pro politiky a zdroje pro inteligentní města. Tato kontaktní místa by měla být otevřena dialogu s místními zúčastněnými stranami z veřejného i soukromého sektoru na podporu propagačních akcí na vnitrostátní úrovni a propagačních akcí jednotlivých měst organizovaných poradními skupinami složenými z organizací občanské společnosti a sociálních partnerů, |
| --- | --- |

—

v každém členském státu budou následně zřízena jednotná kontaktní místa pro inteligentní města, která jim umožní přístup k technické podpoře a k financování a budou strukturálně napojena na specializované jednotné evropské kontaktní centrum pro politiky a zdroje pro inteligentní města. Tato kontaktní místa by měla být otevřena dialogu s místními zúčastněnými stranami z veřejného i soukromého sektoru na podporu propagačních akcí na vnitrostátní úrovni a propagačních akcí jednotlivých měst organizovaných poradními skupinami složenými z organizací občanské společnosti a sociálních partnerů,

| — | v novém Evropském centru pro investiční poradenství v rámci EFSI bude vytvořena příslušná sekce věnovaná inteligentním městům, |
| --- | --- |

—

v novém Evropském centru pro investiční poradenství v rámci EFSI bude vytvořena příslušná sekce věnovaná inteligentním městům,

| — | do evropského inovačního partnerství pro inteligentní města a obce bude zapojena občanská společnost a EHSV. |
| --- | --- |

—

do evropského inovačního partnerství pro inteligentní města a obce bude zapojena občanská společnost a EHSV.

| 1.10. | EHSV je přesvědčen, že je na základě těchto nových nástrojů vhodné podpořit zřízení evropské projektové platformy, která by měla vlastnosti stanovené EFSI a usnadnila by vznik projektů inteligentních měst a jejich propojení mezi členskými státy a podporovala financování projektů pomocí spojení dostupných veřejných zdrojů, uvolnitelných soukromých zdrojů a forem záruk aktivovatelných prostřednictvím EFSI. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV je přesvědčen, že je na základě těchto nových nástrojů vhodné podpořit zřízení evropské projektové platformy, která by měla vlastnosti stanovené EFSI a usnadnila by vznik projektů inteligentních měst a jejich propojení mezi členskými státy a podporovala financování projektů pomocí spojení dostupných veřejných zdrojů, uvolnitelných soukromých zdrojů a forem záruk aktivovatelných prostřednictvím EFSI.

| 1.11. | Podle EHSV je nezbytné podporovat společný trh pro inteligentní města, mimo jiné prostřednictvím harmonizovaného regulačního rámce, jenž stanoví:






  — | evropský přezkum nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem učinit je přitažlivějšími pro podniky a rozšířit jejich působnost i na služby jakožto hlavní pilíř digitální ekonomiky, |
| --- | --- | --- |

1.11.

Podle EHSV je nezbytné podporovat společný trh pro inteligentní města, mimo jiné prostřednictvím harmonizovaného regulačního rámce, jenž stanoví:

—

evropský přezkum nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem učinit je přitažlivějšími pro podniky a rozšířit jejich působnost i na služby jakožto hlavní pilíř digitální ekonomiky,

| — | nástroje inovativního zadávání veřejných zakázek a zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, |
| --- | --- |

—

nástroje inovativního zadávání veřejných zakázek a zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi,

| — | jednotné mechanismy, které by městským správám umožnily transparentně využívat hospodářské zdroje pocházející z úspor nákladů a nových služeb vytvářených platformami, které budou podporovány v inteligentních městech a budou je stimulovat k investicím do dalších inovačních projektů. |
| --- | --- |

—

jednotné mechanismy, které by městským správám umožnily transparentně využívat hospodářské zdroje pocházející z úspor nákladů a nových služeb vytvářených platformami, které budou podporovány v inteligentních městech a budou je stimulovat k investicím do dalších inovačních projektů.

| 1.12. | EHSV se domnívá, že zásadně důležité je zapojení a účast organizací občanské společnosti a dohody mezi sociálními partnery, a to nejen pro tvorbu strategických plánů a projektů souvisejících s realizací udržitelného integrovaného modelu rozvoje inteligentních měst, ale také pro zajištění toho, aby z těchto plánů plynuly ekonomické a sociální přínosy pro občany a lepší životní a pracovní podmínky. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV se domnívá, že zásadně důležité je zapojení a účast organizací občanské společnosti a dohody mezi sociálními partnery, a to nejen pro tvorbu strategických plánů a projektů souvisejících s realizací udržitelného integrovaného modelu rozvoje inteligentních měst, ale také pro zajištění toho, aby z těchto plánů plynuly ekonomické a sociální přínosy pro občany a lepší životní a pracovní podmínky.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Rostoucí urbanizace na celosvětové (v rámci rozvojového cíle tisíciletí č. 11 provádí OSN projekt United Smart Cities s cílem přeměnit všechna města na světě na udržitelná, podporující začlenění, odolná vůči katastrofám a bezpečná) i evropské (1) úrovni je stále více spojena s šířením inteligentních měst (European Union – Regional Policy. Cities of tomorrow, říjen 2011), neboť do těchto měst se koncentruje většina občanů (ve městech žije v současnosti 72 % obyvatel EU (359 milionů) a do roku 2020 vzroste tento počet na 80 % (údaje Evropské komise)) a podniků své hospodářské, sociální a osobní zájmy. V evropském kontextu, který se vyznačuje vysokým výskytem menších městských center a společnou průmyslovou historií vyzdvihující řetězce a sítě podniků, se kromě toho s přechodem na tento nový model musí počítat na rozsáhlých územích a distriktech a bude nutné ho zde usnadnit. |
| --- | --- |

2.1.

Rostoucí urbanizace na celosvětové (v rámci rozvojového cíle tisíciletí č. 11 provádí OSN projekt United Smart Cities s cílem přeměnit všechna města na světě na udržitelná, podporující začlenění, odolná vůči katastrofám a bezpečná) i evropské (1) úrovni je stále více spojena s šířením inteligentních měst (European Union – Regional Policy. Cities of tomorrow, říjen 2011), neboť do těchto měst se koncentruje většina občanů (ve městech žije v současnosti 72 % obyvatel EU (359 milionů) a do roku 2020 vzroste tento počet na 80 % (údaje Evropské komise)) a podniků své hospodářské, sociální a osobní zájmy. V evropském kontextu, který se vyznačuje vysokým výskytem menších městských center a společnou průmyslovou historií vyzdvihující řetězce a sítě podniků, se kromě toho s přechodem na tento nový model musí počítat na rozsáhlých územích a distriktech a bude nutné ho zde usnadnit.

| 2.2. | Rostoucí zájem o tato témata na straně vnitrostátních a místních subjektů s rozhodovací pravomocí dokládá růst počtu dvoustranných dohod o partnerství mezi inteligentními městy v Evropě a obcemi v jiných světadílech, které k udržitelnosti ještě musejí dospět. Smyslem těchto dohod je opakované použití pozitivních zkušeností z minulosti nebo zhodnocení a sdílení osvědčených postupů. Například čínská vláda určila 12 měst, která podepsala dohody o spolupráci v oblasti udržitelného rozvoje měst (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) s evropskými městy, jež jsou považována za jedny z „nejinteligentnějších“. Kromě toho jsme svědky šíření projektů a iniciativ v oblasti vývoje měst inteligentním směrem, které spontánně podporují vlády a/nebo občané (např. Malažská charta, 7. února 2011 – http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga) nebo sdružení, organizace nebo sítě na evropské úrovni, jako jsou Eurocities (http://www.eurocities.eu) a Pakt starostů a primátorů (http://www.covenantofmayors.eu). |
| --- | --- |

2.2.

Rostoucí zájem o tato témata na straně vnitrostátních a místních subjektů s rozhodovací pravomocí dokládá růst počtu dvoustranných dohod o partnerství mezi inteligentními městy v Evropě a obcemi v jiných světadílech, které k udržitelnosti ještě musejí dospět. Smyslem těchto dohod je opakované použití pozitivních zkušeností z minulosti nebo zhodnocení a sdílení osvědčených postupů. Například čínská vláda určila 12 měst, která podepsala dohody o spolupráci v oblasti udržitelného rozvoje měst (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) s evropskými městy, jež jsou považována za jedny z „nejinteligentnějších“. Kromě toho jsme svědky šíření projektů a iniciativ v oblasti vývoje měst inteligentním směrem, které spontánně podporují vlády a/nebo občané (např. Malažská charta, 7. února 2011 – http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga) nebo sdružení, organizace nebo sítě na evropské úrovni, jako jsou Eurocities (http://www.eurocities.eu) a Pakt starostů a primátorů (http://www.covenantofmayors.eu).

| 2.3. | Strategie Evropa 2020 podporuje – prostřednictvím investic do infrastruktury IKT, za účelem růstu lidského kapitálu a v řešeních využívajících příležitosti, jež nabízejí nové technologie a digitalizace, – inteligentní města v celé Evropě, aby se dosáhlo těchto cílů: zlepšila se udržitelnost a kvalita života a práce občanů a podniků, zvýšila se účinnost a dostupnost služeb a snížila se chudoba, nezaměstnanost, sociální vyloučení, znečištění a degradace životního prostředí. |
| --- | --- |

2.3.

Strategie Evropa 2020 podporuje – prostřednictvím investic do infrastruktury IKT, za účelem růstu lidského kapitálu a v řešeních využívajících příležitosti, jež nabízejí nové technologie a digitalizace, – inteligentní města v celé Evropě, aby se dosáhlo těchto cílů: zlepšila se udržitelnost a kvalita života a práce občanů a podniků, zvýšila se účinnost a dostupnost služeb a snížila se chudoba, nezaměstnanost, sociální vyloučení, znečištění a degradace životního prostředí.

| 2.4. | Prostřednictvím benátského prohlášení na podporu digitální Evropy (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014) potvrdily vlády členských států záměr usnadnit transformaci svých ekonomik na digitální, která by se podle nich mohla stát základem nového modelu průmyslové politiky, kde jsou informační a komunikační technologie, stejně jako přístup k finančním nástrojům a zdrojům energie, nezbytným vstupem pro jakýkoliv druh výroby zboží a poskytování služeb. |
| --- | --- |

2.4.

Prostřednictvím benátského prohlášení na podporu digitální Evropy (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014) potvrdily vlády členských států záměr usnadnit transformaci svých ekonomik na digitální, která by se podle nich mohla stát základem nového modelu průmyslové politiky, kde jsou informační a komunikační technologie, stejně jako přístup k finančním nástrojům a zdrojům energie, nezbytným vstupem pro jakýkoliv druh výroby zboží a poskytování služeb.

| 2.5. | V této souvislosti považují členské státy města za „líhně dynamičtější, digitální Evropy“, jelikož jsou potenciální hnací silou těchto změn. Inteligentní města představují pro EU místa, kde se testují opatření schopná generovat růst společně se zaměstnaností, neboť právě v nich se mohou digitální technologie potkávat s inovační infrastrukturou a novými službami. |
| --- | --- |

2.5.

V této souvislosti považují členské státy města za „líhně dynamičtější, digitální Evropy“, jelikož jsou potenciální hnací silou těchto změn. Inteligentní města představují pro EU místa, kde se testují opatření schopná generovat růst společně se zaměstnaností, neboť právě v nich se mohou digitální technologie potkávat s inovační infrastrukturou a novými službami.

| 2.6. | Transformace měst na inteligentní bude mít dopad na technologické inovace, inteligentní dopravu, energetickou účinnost, život občanů, pracovníků a podniků, a to prostřednictvím mnoha změn, např. práce na dálku, elektronické demokracie či větší transparentnosti, a umožní aktivnější účast na rozhodování. |
| --- | --- |

2.6.

Transformace měst na inteligentní bude mít dopad na technologické inovace, inteligentní dopravu, energetickou účinnost, život občanů, pracovníků a podniků, a to prostřednictvím mnoha změn, např. práce na dálku, elektronické demokracie či větší transparentnosti, a umožní aktivnější účast na rozhodování.

| 2.7. | Na konferenci na téma Inteligentní města – směrem k evropskému hospodářskému oživení prostřednictvím občanských inovací (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), již 10. listopadu 2014 uspořádal EHSV, projednali politikové, čelní představitelé měst a zástupci občanské společnosti to, jak by se inteligentní města mohla stát nástroji vedoucími rozvoj nové průmyslové politiky v Evropě, jak by mohla podpořit růst a zaměstnanost, jakými způsoby by se subjekty občanské společnosti mohly podílet na přípravě strategií a jaké nástroje zavést na podporu investic do inteligentních měst v celé EU. |
| --- | --- |

2.7.

Na konferenci na téma Inteligentní města – směrem k evropskému hospodářskému oživení prostřednictvím občanských inovací (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), již 10. listopadu 2014 uspořádal EHSV, projednali politikové, čelní představitelé měst a zástupci občanské společnosti to, jak by se inteligentní města mohla stát nástroji vedoucími rozvoj nové průmyslové politiky v Evropě, jak by mohla podpořit růst a zaměstnanost, jakými způsoby by se subjekty občanské společnosti mohly podílet na přípravě strategií a jaké nástroje zavést na podporu investic do inteligentních měst v celé EU.

| 2.8. | EHSV se domnívá, že k tomu, aby se inteligentní města mohla stát hnací silou rozvoje nové evropské průmyslové politiky (2), je potřeba se zaměřit na tato tři opatření: |
| --- | --- |

2.8.

EHSV se domnívá, že k tomu, aby se inteligentní města mohla stát hnací silou rozvoje nové evropské průmyslové politiky (2), je potřeba se zaměřit na tato tři opatření:

| 2.8.1. | Definovat vyspělejší a účinnější model rozvoje inteligentních měst, pomocí něhož bude možné překonat dnešní roztříštěnost a podporovat jednotnou vizi projektů, jež zajde daleko za integraci IKT, mobility a energetické účinnosti. Je zejména potřeba zaměřit se na iniciativy, jejichž smyslem je zacílit současně na HDP, růst, zaměstnanost, produktivitu (kvantitativní ekonomické ukazatele) a kvalitu života a duševní a tělesný blahobyt lidí (kvalitativní ekonomické ukazatele), které se ale mohou na místní úrovni vzájemně odchylovat. |
| --- | --- |

2.8.1.

Definovat vyspělejší a účinnější model rozvoje inteligentních měst, pomocí něhož bude možné překonat dnešní roztříštěnost a podporovat jednotnou vizi projektů, jež zajde daleko za integraci IKT, mobility a energetické účinnosti. Je zejména potřeba zaměřit se na iniciativy, jejichž smyslem je zacílit současně na HDP, růst, zaměstnanost, produktivitu (kvantitativní ekonomické ukazatele) a kvalitu života a duševní a tělesný blahobyt lidí (kvalitativní ekonomické ukazatele), které se ale mohou na místní úrovni vzájemně odchylovat.

| 2.8.2. | Podporovat investice do inteligentních měst prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež by využila zejména četné dostupné evropské fondy a učinila je součinnými s fungováním EFSI (návrh nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 1291/2013 a (ES) č. 1316/2013, předložený Komisí – COM(2015) 10 final), s cílem přijmout na evropské úrovni model rozvoje, který by se vyznačoval schopností generovat současně sociální a environmentální přínosy a přínosy v oblasti výroby a zaměstnanosti (Evropská komise odhaduje, že do roku 2018 vzroste počet pracovních míst o 2,8 milionu (Start-up Europe, konference EHSV, 10. listopadu 2014)), a zajistit soukromým spoluinvestorům perspektivu návratnosti kapitálu. |
| --- | --- |

2.8.2.

Podporovat investice do inteligentních měst prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež by využila zejména četné dostupné evropské fondy a učinila je součinnými s fungováním EFSI (návrh nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 1291/2013 a (ES) č. 1316/2013, předložený Komisí – COM(2015) 10 final), s cílem přijmout na evropské úrovni model rozvoje, který by se vyznačoval schopností generovat současně sociální a environmentální přínosy a přínosy v oblasti výroby a zaměstnanosti (Evropská komise odhaduje, že do roku 2018 vzroste počet pracovních míst o 2,8 milionu (Start-up Europe, konference EHSV, 10. listopadu 2014)), a zajistit soukromým spoluinvestorům perspektivu návratnosti kapitálu.

| 2.8.3. | Posílit přítomnost a úlohu občanské společnosti a sociálních partnerů v procesu strategického plánování inteligentních měst, jejich realizace a následného monitorování. Je to zásadně důležité pro zlepšení životních a pracovních podmínek občanů a podniků. |
| --- | --- |

2.8.3.

Posílit přítomnost a úlohu občanské společnosti a sociálních partnerů v procesu strategického plánování inteligentních měst, jejich realizace a následného monitorování. Je to zásadně důležité pro zlepšení životních a pracovních podmínek občanů a podniků.

3.   Integrovaný udržitelný model rozvoje inteligentních měst v digitální ekonomice

| 3.1. | Ze studie Evropského parlamentu (3) vyplývá, že stávající strategie nebo iniciativy usilují o učinění měst inteligentnějšími alespoň z jednoho z těchto hledisek: řízení občanské účasti, vztah s občany, životní podmínky, mobilita, hospodářství, životní prostředí. Z toho plyne, že je možné si představit projekt inteligentního města pouze s jedním z těchto znaků. Studie dále stanovuje tři typy klíčových složek inteligentního města: technologický, lidský a institucionální. |
| --- | --- |

3.1.

Ze studie Evropského parlamentu (3) vyplývá, že stávající strategie nebo iniciativy usilují o učinění měst inteligentnějšími alespoň z jednoho z těchto hledisek: řízení občanské účasti, vztah s občany, životní podmínky, mobilita, hospodářství, životní prostředí. Z toho plyne, že je možné si představit projekt inteligentního města pouze s jedním z těchto znaků. Studie dále stanovuje tři typy klíčových složek inteligentního města: technologický, lidský a institucionální.

| 3.2. | Podle EHSV je zásadně důležité rozvinout nový, udržitelný, produktivní a inkluzivní model inteligentního města, který již nebude považován za projekt „informační technologie“, „zlepšování životního prostředí“ nebo „energetické účinnosti“, ale za součást nové evropské průmyslové politiky, kde je růst vytvářející zaměstnanost a sociální rozvoj dividendou digitální transformace našich ekonomik. |
| --- | --- |

3.2.

Podle EHSV je zásadně důležité rozvinout nový, udržitelný, produktivní a inkluzivní model inteligentního města, který již nebude považován za projekt „informační technologie“, „zlepšování životního prostředí“ nebo „energetické účinnosti“, ale za součást nové evropské průmyslové politiky, kde je růst vytvářející zaměstnanost a sociální rozvoj dividendou digitální transformace našich ekonomik.

| 3.3. | Realizace tohoto modelu je spojena nejen s integrovanější vizí projektů inteligentních měst, ale také s následujícími body:






  — | menší roztříštěností strategií členských států a Komise, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Realizace tohoto modelu je spojena nejen s integrovanější vizí projektů inteligentních měst, ale také s následujícími body:

—

menší roztříštěností strategií členských států a Komise,

| — | větší normalizací a integrací operačních programů, základních prvků a evropských a vnitrostátních finančních nástrojů zaměřených na rozvoj inteligentních měst, |
| --- | --- |

—

větší normalizací a integrací operačních programů, základních prvků a evropských a vnitrostátních finančních nástrojů zaměřených na rozvoj inteligentních měst,

| — | rozvojem finančních řešení schopných docílit „pákového efektu“ v oblasti soukromých zdrojů, rovněž prostřednictvím využívání veřejných zdrojů pro zmírňování rizik, |
| --- | --- |

—

rozvojem finančních řešení schopných docílit „pákového efektu“ v oblasti soukromých zdrojů, rovněž prostřednictvím využívání veřejných zdrojů pro zmírňování rizik,

| — | prosazením politiky strategických veřejných zakázek zaměřené na produkci takových tříd výrobků a služeb, které budou schopné zlepšit účinnost vnímanou občany, veřejnou správou a podniky, a zvýšením osobité konkurenceschopnosti nějakého územního celku nebo sítě/skupiny podniků. |
| --- | --- |

—

prosazením politiky strategických veřejných zakázek zaměřené na produkci takových tříd výrobků a služeb, které budou schopné zlepšit účinnost vnímanou občany, veřejnou správou a podniky, a zvýšením osobité konkurenceschopnosti nějakého územního celku nebo sítě/skupiny podniků.

| 3.4. | EHSV si je vědom toho, že strategii inteligentního rozvoje lze orientovat na města, ostrovy, územní celky či průmyslové distrikty, proto navrhuje evropským institucím a vládám členských států, aby stanovily model rozvoje inteligentních měst v programech, které se vyznačují koexistencí a současnou integrací šesti klíčových pilířů (Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj připravuje v rámci tzv. Junckerova plánu na základě tohoto modelu, vytvořeného na návrh sdružení Amerigo (absolventi programů mezinárodních kulturních výměn) a Enam (evropská síť amerických sdružení absolventů), strategii pro inteligentní města):






  — | existence technologií a nástrojů pro energetickou účinnost a začlenění obnovitelných zdrojů energie – jde např. o inteligentní infrastruktury pro rozvod elektrické energie (smart grid) schopné podporovat plány úspor energie a integrovat řešení a opatření k tomuto účelu, usnadnit využívání mixu zdrojů dodávek energie jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru, propojit se s infrastrukturami pro připojení a podpořit šíření volně dostupného IP signálu, |
| --- | --- | --- |

3.4.

EHSV si je vědom toho, že strategii inteligentního rozvoje lze orientovat na města, ostrovy, územní celky či průmyslové distrikty, proto navrhuje evropským institucím a vládám členských států, aby stanovily model rozvoje inteligentních měst v programech, které se vyznačují koexistencí a současnou integrací šesti klíčových pilířů (Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj připravuje v rámci tzv. Junckerova plánu na základě tohoto modelu, vytvořeného na návrh sdružení Amerigo (absolventi programů mezinárodních kulturních výměn) a Enam (evropská síť amerických sdružení absolventů), strategii pro inteligentní města):

—

existence technologií a nástrojů pro energetickou účinnost a začlenění obnovitelných zdrojů energie – jde např. o inteligentní infrastruktury pro rozvod elektrické energie (smart grid) schopné podporovat plány úspor energie a integrovat řešení a opatření k tomuto účelu, usnadnit využívání mixu zdrojů dodávek energie jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru, propojit se s infrastrukturami pro připojení a podpořit šíření volně dostupného IP signálu,

| — | šíření technologických platforem a platforem pro připojení, jež umožní vytvářet nové systémy digitálních služeb díky infrastrukturám IKT a telekomunikací schopných zaručit všeobecné připojení, mj. díky propojení se smart grids, podpořit šíření internetu všeho napojeného na čidla, zařízení a služby, využívat veřejná a soukromá otevřená data a městskou digitální agendu a zároveň zaručit nejvyšší normy bezpečnosti řešení a zařízení a ochranu informací občanů, podniků a veřejných orgánů, |
| --- | --- |

—

šíření technologických platforem a platforem pro připojení, jež umožní vytvářet nové systémy digitálních služeb díky infrastrukturám IKT a telekomunikací schopných zaručit všeobecné připojení, mj. díky propojení se smart grids, podpořit šíření internetu všeho napojeného na čidla, zařízení a služby, využívat veřejná a soukromá otevřená data a městskou digitální agendu a zároveň zaručit nejvyšší normy bezpečnosti řešení a zařízení a ochranu informací občanů, podniků a veřejných orgánů,

| — | rozvoj nových ekosystémů digitálních služeb ke zlepšení kvality života občanů a výrobních procesů v podnicích díky vzájemně propojeným inteligentním službám a zařízením, jež se budou zakládat na platformách pro připojení a smart grids. Tyto ekosystémy digitálních služeb působící v několika oblastech (např. mobilita, elektronické zdravotnictví, digitální cestovní ruch, průmysl 4.0) by mohly podpořit vznik nebo posílení evropského odvětví inteligentních měst, zejména pokud by významné subjekty v oblasti technologie podpořily urychlení řešení vyvinutých a realizovaných menšími subjekty, mj. začínajícími podniky, |
| --- | --- |

—

rozvoj nových ekosystémů digitálních služeb ke zlepšení kvality života občanů a výrobních procesů v podnicích díky vzájemně propojeným inteligentním službám a zařízením, jež se budou zakládat na platformách pro připojení a smart grids. Tyto ekosystémy digitálních služeb působící v několika oblastech (např. mobilita, elektronické zdravotnictví, digitální cestovní ruch, průmysl 4.0) by mohly podpořit vznik nebo posílení evropského odvětví inteligentních měst, zejména pokud by významné subjekty v oblasti technologie podpořily urychlení řešení vyvinutých a realizovaných menšími subjekty, mj. začínajícími podniky,

| — | projekty zlepšení infrastruktur a městské přestavby, např. nové plánování městských oblastí zahrnující přizpůsobení a přeměnu budov a veřejných struktur s ohledem na produktivitu, životní prostředí a sociální účely, s cílem podpořit nejen zvýšení hospodářské hodnoty statků, ale také užitné hodnoty z pohledu uživatelů, a to mj. díky šíření účinných, propojených technologií a díky mechanismům nepřímého zadávání veřejných zakázek, |
| --- | --- |

—

projekty zlepšení infrastruktur a městské přestavby, např. nové plánování městských oblastí zahrnující přizpůsobení a přeměnu budov a veřejných struktur s ohledem na produktivitu, životní prostředí a sociální účely, s cílem podpořit nejen zvýšení hospodářské hodnoty statků, ale také užitné hodnoty z pohledu uživatelů, a to mj. díky šíření účinných, propojených technologií a díky mechanismům nepřímého zadávání veřejných zakázek,

| — | plány vytváření a přizpůsobení digitálních dovednosti občanů, podniků a veřejného sektoru tak, aby mohla inovace plně využívat nejširší možná škála koncových uživatelů, |
| --- | --- |

—

plány vytváření a přizpůsobení digitálních dovednosti občanů, podniků a veřejného sektoru tak, aby mohla inovace plně využívat nejširší možná škála koncových uživatelů,

| — | plány ekonomické a finanční udržitelnosti pro investice založené na jasném udání: přínosů pocházejících ze služeb, ze zhodnocení infrastruktury a z postupů zvyšování účinnosti, způsobů rozdělení přínosů mezi provozovatele sítí, investory, tvůrce inteligentních řešení a opatření a uživatele, nástrojů veřejného a soukromého financování schopných usnadnit provádění těchto nových modelů. |
| --- | --- |

—

plány ekonomické a finanční udržitelnosti pro investice založené na jasném udání: přínosů pocházejících ze služeb, ze zhodnocení infrastruktury a z postupů zvyšování účinnosti, způsobů rozdělení přínosů mezi provozovatele sítí, investory, tvůrce inteligentních řešení a opatření a uživatele, nástrojů veřejného a soukromého financování schopných usnadnit provádění těchto nových modelů.

| 3.5. | Koexistence těchto prvků může maximalizovat dopad projektů, pokud jde o hospodářský růst a růst zaměstnanosti, kvalitu života, zjednodušení vztahů mezi správními orgány a s nimi, úspory energie pro veřejný a soukromý sektor a přenášení konkurenceschopnosti a znalostí na podniky. |
| --- | --- |

3.5.

Koexistence těchto prvků může maximalizovat dopad projektů, pokud jde o hospodářský růst a růst zaměstnanosti, kvalitu života, zjednodušení vztahů mezi správními orgány a s nimi, úspory energie pro veřejný a soukromý sektor a přenášení konkurenceschopnosti a znalostí na podniky.

| 3.6. | V takto vybudovaných inteligentních městech se budou rodit kvalitní veřejné služby, lepší životní podmínky pro občany a provozní podmínky pro podniky, nové pracovní příležitosti prostřednictvím inovativnějších podnikatelských ekosystémů a lepší environmentální udržitelnost. Těchto výsledků lze dosáhnout s menšími nevratnými veřejnými zdroji, a to díky intervenci soukromého financování, strategickému plánování systémů služeb schopných generovat nové toky příjmů a vytváření sítí mezi velkými průmyslovými skupinami a malými a středními podniky. |
| --- | --- |

3.6.

V takto vybudovaných inteligentních městech se budou rodit kvalitní veřejné služby, lepší životní podmínky pro občany a provozní podmínky pro podniky, nové pracovní příležitosti prostřednictvím inovativnějších podnikatelských ekosystémů a lepší environmentální udržitelnost. Těchto výsledků lze dosáhnout s menšími nevratnými veřejnými zdroji, a to díky intervenci soukromého financování, strategickému plánování systémů služeb schopných generovat nové toky příjmů a vytváření sítí mezi velkými průmyslovými skupinami a malými a středními podniky.

| 3.7. | S ohledem na tyto velké příležitosti považuje EHSV za nezbytné řešit otázku bezpečnosti sítí, informačních systémů, aplikací a zařízení, které tvoří základ ekosystémů digitálních služeb. Změna měst na inteligentní vyžaduje, aby při shromažďování a zpracovávání informací, na nichž jsou založeny služby, jež jsou samy o sobě velmi citlivé, byla zachována diskrétnost, integrita a dostupnost. |
| --- | --- |

3.7.

S ohledem na tyto velké příležitosti považuje EHSV za nezbytné řešit otázku bezpečnosti sítí, informačních systémů, aplikací a zařízení, které tvoří základ ekosystémů digitálních služeb. Změna měst na inteligentní vyžaduje, aby při shromažďování a zpracovávání informací, na nichž jsou založeny služby, jež jsou samy o sobě velmi citlivé, byla zachována diskrétnost, integrita a dostupnost.

| 3.8. | Kromě toho je nezbytné, aby se na evropské úrovni podporovala diskuse mezi členskými státy o bezpečnostních normách, jež musejí splňovat služby a zařízení v rámci internetu všeho, aby se zabránilo riziku jejich přerušení, narušení nebo dokonce zneužití, a tím vážnému poškození lidí, veřejného zdraví, ochrany soukromí a ochrany ekonomických činností a v konečném důsledku i samotného image všech iniciativ zaměřených na realizaci inteligentní města. |
| --- | --- |

3.8.

Kromě toho je nezbytné, aby se na evropské úrovni podporovala diskuse mezi členskými státy o bezpečnostních normách, jež musejí splňovat služby a zařízení v rámci internetu všeho, aby se zabránilo riziku jejich přerušení, narušení nebo dokonce zneužití, a tím vážnému poškození lidí, veřejného zdraví, ochrany soukromí a ochrany ekonomických činností a v konečném důsledku i samotného image všech iniciativ zaměřených na realizaci inteligentní města.

4.   Inteligentní města – nástroj evropské platformy pro průmyslovou politiku

| 4.1. | Integrace šesti klíčových pilířů by z inteligentních měst učinila ideální nástroj podpory nové třídy investic, které by k pozitivnímu sociálnímu dopadu z hlediska externalit připojily mechanismus ziskovosti, který by je činil plně udržitelnými z ekonomického a finančního hlediska. |
| --- | --- |

4.1.

Integrace šesti klíčových pilířů by z inteligentních měst učinila ideální nástroj podpory nové třídy investic, které by k pozitivnímu sociálnímu dopadu z hlediska externalit připojily mechanismus ziskovosti, který by je činil plně udržitelnými z ekonomického a finančního hlediska.

| 4.2. | Evropský plán investic pro inteligentní města by umožnil znásobit účinky iniciativ, pokud by byly splněny následující tři podmínky: politiky usnadňující škálovatelnost řešení, jež zase závisí na normalizaci složek; podpora jednotného trhu inteligentních měst, aby se odstranila roztříštěná opatření lišící se mezi zeměmi a definovaly se společné nástroje řešení vzniklých problémů; existence jednotného přístupu k financování. |
| --- | --- |

4.2.

Evropský plán investic pro inteligentní města by umožnil znásobit účinky iniciativ, pokud by byly splněny následující tři podmínky: politiky usnadňující škálovatelnost řešení, jež zase závisí na normalizaci složek; podpora jednotného trhu inteligentních měst, aby se odstranila roztříštěná opatření lišící se mezi zeměmi a definovaly se společné nástroje řešení vzniklých problémů; existence jednotného přístupu k financování.

| 4.3. | Škálovatelnost řešení, tj. možnost rozšířit či opakovat stávající řešení, se v současnosti týká zejména pokusných mikroinfrastruktur a systémů inteligentní dopravy a závisí na zapojení hlavních dodavatelů technologií a na spolupráci mezi městy. Ostatní pokusné iniciativy jsou i přes svůj zásadní význam pro kvalitu navrhovaných řešení nebo kapacitu zapojení občanů nebo podniků zdola nahoru tak specifické, že je jejich opakování omezené. |
| --- | --- |

4.3.

Škálovatelnost řešení, tj. možnost rozšířit či opakovat stávající řešení, se v současnosti týká zejména pokusných mikroinfrastruktur a systémů inteligentní dopravy a závisí na zapojení hlavních dodavatelů technologií a na spolupráci mezi městy. Ostatní pokusné iniciativy jsou i přes svůj zásadní význam pro kvalitu navrhovaných řešení nebo kapacitu zapojení občanů nebo podniků zdola nahoru tak specifické, že je jejich opakování omezené.

| 4.4. | EHSV se domnívá, že škálovatelnost řešení na evropské úrovni je jedním z klíčových prvků pro přilákání adekvátního objemu soukromých investic v rámci partnerství s veřejnými investory, a tak i uzpůsobení politik inteligentních měst tak, aby generovaly růst zaměstnanosti, HDP, produktivity a kvality života. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV se domnívá, že škálovatelnost řešení na evropské úrovni je jedním z klíčových prvků pro přilákání adekvátního objemu soukromých investic v rámci partnerství s veřejnými investory, a tak i uzpůsobení politik inteligentních měst tak, aby generovaly růst zaměstnanosti, HDP, produktivity a kvality života.

| 4.5. | EHSV se především domnívá, že:






  — | Města by sice měla mít široký prostor při určování podsložek šesti klíčových pilířů, aby co nejlépe vyhovovaly místním posláním a potřebám, projekty inteligentních měst by však měly být koncipovány tak, aby nalezená řešení byla opakovatelná a škálovatelná. |
| --- | --- | --- |

4.5.

EHSV se především domnívá, že:

—

Města by sice měla mít široký prostor při určování podsložek šesti klíčových pilířů, aby co nejlépe vyhovovaly místním posláním a potřebám, projekty inteligentních měst by však měly být koncipovány tak, aby nalezená řešení byla opakovatelná a škálovatelná.

| — | O tuto opakovatelnost a škálovatelnost je třeba usilovat rovněž podporou vzniku technických norem interoperability, diskusí a otevření umožňujících řešení, aby se maximální flexibilita na místní úrovni propojila s příležitostí podpořit rozvoj řešení, jež mají kolektivní a obecnou hodnotu, jsou však přizpůsobitelná specifickým požadavkům. |
| --- | --- |

—

O tuto opakovatelnost a škálovatelnost je třeba usilovat rovněž podporou vzniku technických norem interoperability, diskusí a otevření umožňujících řešení, aby se maximální flexibilita na místní úrovni propojila s příležitostí podpořit rozvoj řešení, jež mají kolektivní a obecnou hodnotu, jsou však přizpůsobitelná specifickým požadavkům.

| — | Bylo by možné zvýšit míru ekonomické a finanční udržitelnosti inteligentních investic, což by velkým společnostem, malým a středním podnikům i začínajícím podnikům (zejména pokud jsou zapojeny do sítí s velkými společnostmi) usnadnilo navrhování vyspělých řešení pro intervenční programy na evropském území. |
| --- | --- |

—

Bylo by možné zvýšit míru ekonomické a finanční udržitelnosti inteligentních investic, což by velkým společnostem, malým a středním podnikům i začínajícím podnikům (zejména pokud jsou zapojeny do sítí s velkými společnostmi) usnadnilo navrhování vyspělých řešení pro intervenční programy na evropském území.

| — | Může se zlepšit také účinnost a účelnost použitého veřejného a soukromého kapitálu tím, že se podpoří vyčleňování veřejného kapitálu na financování podsložek nebo složek projektů s vysokým nebo úplným selháním na trhu a vyčleňování soukromého kapitálu na složky s kladnou nebo vysokou výnosností. |
| --- | --- |

—

Může se zlepšit také účinnost a účelnost použitého veřejného a soukromého kapitálu tím, že se podpoří vyčleňování veřejného kapitálu na financování podsložek nebo složek projektů s vysokým nebo úplným selháním na trhu a vyčleňování soukromého kapitálu na složky s kladnou nebo vysokou výnosností.

| — | Lze zvýšit účelnost tohoto procesu z hlediska socioekonomického dopadu, a sice prostřednictvím platforem pro spolupráci mezi městy, jejichž účelem je opakovatelnost a zhodnocení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

—

Lze zvýšit účelnost tohoto procesu z hlediska socioekonomického dopadu, a sice prostřednictvím platforem pro spolupráci mezi městy, jejichž účelem je opakovatelnost a zhodnocení osvědčených postupů.

| 4.6. | Spojení těchto opatření by mohlo vést k vytvoření společného trhu inteligentních měst, jenž by z EU učinil první světovou platformu pro testování výše popsaného modelu rozvoje, jenž by byl schopný generovat značný dopad na:






  — | výši investic, k nimž by mohly mít velké, střední a malé podniky přístup v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Spojení těchto opatření by mohlo vést k vytvoření společného trhu inteligentních měst, jenž by z EU učinil první světovou platformu pro testování výše popsaného modelu rozvoje, jenž by byl schopný generovat značný dopad na:

—

výši investic, k nimž by mohly mít velké, střední a malé podniky přístup v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru,

| — | podporu a integraci začínajících podniků, inovačních podniků a výzkumných podniků v rámci strategických projektů. Prostřednictvím těchto podniků by se mohly přenášet technologie, organizační modely, sociální modely dopad na zaměstnanost, |
| --- | --- |

—

podporu a integraci začínajících podniků, inovačních podniků a výzkumných podniků v rámci strategických projektů. Prostřednictvím těchto podniků by se mohly přenášet technologie, organizační modely, sociální modely dopad na zaměstnanost,

| — | následnou schopnost uvolňovat soukromé finanční zdroje, jež by motivoval jednotnější politický rámec na evropské úrovni a vhodné využívání veřejných zdrojů k vytvoření pákového účinku a omezení rizik. |
| --- | --- |

—

následnou schopnost uvolňovat soukromé finanční zdroje, jež by motivoval jednotnější politický rámec na evropské úrovni a vhodné využívání veřejných zdrojů k vytvoření pákového účinku a omezení rizik.

5.   Investice a ekonomická a finanční udržitelnost

| 5.1. | Na evropské úrovni ani na úrovni členských států neexistuje zvláštní fond věnovaný inteligentním městům, ale je možné několika způsoby využívat finanční prostředky prostřednictvím konkrétních programů (kromě programů jednotlivých členských států, které se zakládají na propojení vnitrostátních zdrojů se strukturálními fondy (EFRR, ESF, EZFRV), existují evropské fondy, z nichž je možné financovat konkrétní aspekty inteligentního města (např. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy, programy COSME, Urban a Life)). Vzhledem k tomu, že při stávajícím regulačním rámci není možné uvažovat o koncentrování zdrojů do jednoho jediného fondu, považuje EHSV za zásadní, aby se zvýšila míra koordinace mezi zapojenými institucemi, vzrostla synergie politik, jež tyto instituce prosazují, a aby způsoby komunikace mezi institucemi, městy a zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru byly jednoznačné a jednotné. |
| --- | --- |

5.1.

Na evropské úrovni ani na úrovni členských států neexistuje zvláštní fond věnovaný inteligentním městům, ale je možné několika způsoby využívat finanční prostředky prostřednictvím konkrétních programů (kromě programů jednotlivých členských států, které se zakládají na propojení vnitrostátních zdrojů se strukturálními fondy (EFRR, ESF, EZFRV), existují evropské fondy, z nichž je možné financovat konkrétní aspekty inteligentního města (např. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy, programy COSME, Urban a Life)). Vzhledem k tomu, že při stávajícím regulačním rámci není možné uvažovat o koncentrování zdrojů do jednoho jediného fondu, považuje EHSV za zásadní, aby se zvýšila míra koordinace mezi zapojenými institucemi, vzrostla synergie politik, jež tyto instituce prosazují, a aby způsoby komunikace mezi institucemi, městy a zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru byly jednoznačné a jednotné.

| 5.2. | Pokud jde o potřebu vytvořit ucelený model rozvoje obsahující integrovaná opatření, EHSV se domnívá, že existuje riziko, že tohoto cíle nebude plně dosaženo z důvodu fragmentace odborných znalostí a zdrojů Evropské komise (šest generálních ředitelství průřezově se zabývajících inteligentními městy) i členských států, kde vždy nejsou jasné pravomoci a odpovědnosti ústředních, regionálních a místních orgánů. |
| --- | --- |

5.2.

Pokud jde o potřebu vytvořit ucelený model rozvoje obsahující integrovaná opatření, EHSV se domnívá, že existuje riziko, že tohoto cíle nebude plně dosaženo z důvodu fragmentace odborných znalostí a zdrojů Evropské komise (šest generálních ředitelství průřezově se zabývajících inteligentními městy) i členských států, kde vždy nejsou jasné pravomoci a odpovědnosti ústředních, regionálních a místních orgánů.

| 5.3. | EHSV tedy doporučuje Komisi, aby zřídila jednotné evropské kontaktní centrum zaměřené na politiky a zdroje pro inteligentní města, do něhož budou zapojena příslušná generální ředitelství, členské státy, Výbor regionů a EHSV a jehož úkolem bude:






  — | centralizovat příslušné politiky, mj. s cílem snížit roztříštěnost a byrokracii, |
| --- | --- | --- |

5.3.

EHSV tedy doporučuje Komisi, aby zřídila jednotné evropské kontaktní centrum zaměřené na politiky a zdroje pro inteligentní města, do něhož budou zapojena příslušná generální ředitelství, členské státy, Výbor regionů a EHSV a jehož úkolem bude:

—

centralizovat příslušné politiky, mj. s cílem snížit roztříštěnost a byrokracii,

| — | zaručit politickou a administrativní koordinaci mezi EU, členskými státy a obcemi, aby se realizoval model a související politiky, |
| --- | --- |

—

zaručit politickou a administrativní koordinaci mezi EU, členskými státy a obcemi, aby se realizoval model a související politiky,

| — | poskytovat jednotné informace správním orgánům, které hodlají plánovat inteligentní opatření, a to i díky větší transparentnosti dostupných finančních zdrojů a jasnému vzájemnému vztahu mezi těmito zdroji a rozpočtovými položkami, |
| --- | --- |

—

poskytovat jednotné informace správním orgánům, které hodlají plánovat inteligentní opatření, a to i díky větší transparentnosti dostupných finančních zdrojů a jasnému vzájemnému vztahu mezi těmito zdroji a rozpočtovými položkami,

| — | podporovat vytváření evropských partnerství mezi veřejnými a soukromými podniky, |
| --- | --- |

—

podporovat vytváření evropských partnerství mezi veřejnými a soukromými podniky,

| — | podporovat angažovanost sociálních partnerů a občanské společnosti, |
| --- | --- |

—

podporovat angažovanost sociálních partnerů a občanské společnosti,

| — | zlepšovat vzájemnou výměnu informací o osvědčených postupech, |
| --- | --- |

—

zlepšovat vzájemnou výměnu informací o osvědčených postupech,

| — | podporovat šíření integrovaného udržitelného modelu rozvoje inteligentních měst na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

—

podporovat šíření integrovaného udržitelného modelu rozvoje inteligentních měst na vnitrostátní úrovni.

| 5.4. | Jednotné evropské kontaktní centrum pro inteligentní města by mělo fungovat v součinnosti s ESFI a EHSV v této souvislosti připomíná (4), že by EFSI mohl podporovat strategické infrastrukturní projekty, jež mají přidanou ekonomickou a sociální hodnotu, jež může přispět k dosažení politických cílů EU (5) zaměřených na dokončení jednotného trhu v oblasti dopravy, telekomunikací, digitální infrastruktury, energie, rozvoje měst a venkova, sociálního rozvoje, životního prostředí a přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

5.4.

Jednotné evropské kontaktní centrum pro inteligentní města by mělo fungovat v součinnosti s ESFI a EHSV v této souvislosti připomíná (4), že by EFSI mohl podporovat strategické infrastrukturní projekty, jež mají přidanou ekonomickou a sociální hodnotu, jež může přispět k dosažení politických cílů EU (5) zaměřených na dokončení jednotného trhu v oblasti dopravy, telekomunikací, digitální infrastruktury, energie, rozvoje měst a venkova, sociálního rozvoje, životního prostředí a přírodních zdrojů.

| 5.5. | Tyto projekty, jež jsou zásadní pro realizaci inteligentních měst, mohou posílit evropskou vědeckou a technologickou základnu a podpořit přínosy pro společnost prostřednictvím lepšího využívání ekonomického a průmyslového potenciálu strategií v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje. |
| --- | --- |

5.5.

Tyto projekty, jež jsou zásadní pro realizaci inteligentních měst, mohou posílit evropskou vědeckou a technologickou základnu a podpořit přínosy pro společnost prostřednictvím lepšího využívání ekonomického a průmyslového potenciálu strategií v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje.

| 5.6. | Díky propojení jednotného evropského kontaktního centra a EFSI a s ohledem na možnosti, jež EFSI nabízí v oblasti zavádění projektových a finančních platforem na evropské, vnitrostátní a odvětvové úrovni, doporučuje EHSV zřídit evropskou projektovou platformu pro inteligentní města, jež umožní podporovat jednotný přístup k jejich financování prostřednictvím využití dostupných veřejných zdrojů a uvolnitelných soukromých zdrojů a aktivací vhodných veřejných způsobů omezování rizik. Tato platforma by měla podpořit určování, shromažďování a financování projektů, jež jsou podporovány ve více členských státech a odpovídají modelu inteligentního města, jehož přijetí EHSV Komisi navrhuje. |
| --- | --- |

5.6.

Díky propojení jednotného evropského kontaktního centra a EFSI a s ohledem na možnosti, jež EFSI nabízí v oblasti zavádění projektových a finančních platforem na evropské, vnitrostátní a odvětvové úrovni, doporučuje EHSV zřídit evropskou projektovou platformu pro inteligentní města, jež umožní podporovat jednotný přístup k jejich financování prostřednictvím využití dostupných veřejných zdrojů a uvolnitelných soukromých zdrojů a aktivací vhodných veřejných způsobů omezování rizik. Tato platforma by měla podpořit určování, shromažďování a financování projektů, jež jsou podporovány ve více členských státech a odpovídají modelu inteligentního města, jehož přijetí EHSV Komisi navrhuje.

| 5.7. | EHSV doporučuje, aby na podporu vzniku těchto typů projektů byla ve všech členských státech zřízena jednotná kontaktní místa pro inteligentní města, která jim umožní přístup k technické podpoře a k financování a jejichž účelem bude:






  — | zachovat co nejvyšší míru koordinace s jednotným evropským kontaktním centrem pro inteligentní města, čímž se zaručí šíření pokynů k politice na vnitrostátní úrovni, |
| --- | --- | --- |

5.7.

EHSV doporučuje, aby na podporu vzniku těchto typů projektů byla ve všech členských státech zřízena jednotná kontaktní místa pro inteligentní města, která jim umožní přístup k technické podpoře a k financování a jejichž účelem bude:

—

zachovat co nejvyšší míru koordinace s jednotným evropským kontaktním centrem pro inteligentní města, čímž se zaručí šíření pokynů k politice na vnitrostátní úrovni,

| — | převádět místní potřeby na požadavky a projekty, jež budou spadat do oblasti klíčových pilířů, |
| --- | --- |

—

převádět místní potřeby na požadavky a projekty, jež budou spadat do oblasti klíčových pilířů,

| — | zlepšit využívání nevratných veřejných prostředků nebo půjček s příznivými podmínkami k financování činností spadajících pod různé klíčové pilíře, |
| --- | --- |

—

zlepšit využívání nevratných veřejných prostředků nebo půjček s příznivými podmínkami k financování činností spadajících pod různé klíčové pilíře,

| — | podporovat vytváření nejvhodnějších nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru a zadávání veřejných zakázek s cílem podpořit rychlou, účinnou a účelnou interakci s podniky, |
| --- | --- |

—

podporovat vytváření nejvhodnějších nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru a zadávání veřejných zakázek s cílem podpořit rychlou, účinnou a účelnou interakci s podniky,

| — | vytvořit finanční strukturu, jež bude vhodnější k zaručení propojení veřejných zdrojů se zdroji, jež budou moci uvolnit soukromí investoři, přičemž EFSI případně poskytne dodatečnou záruku. |
| --- | --- |

—

vytvořit finanční strukturu, jež bude vhodnější k zaručení propojení veřejných zdrojů se zdroji, jež budou moci uvolnit soukromí investoři, přičemž EFSI případně poskytne dodatečnou záruku.

| 5.8. | EHSV doufá, že v novém Evropském centru pro investiční poradenství (EIAH), které by mělo být propagováno po boku EFSI jakožto podpora členských států při přijímání nejvhodnějších opatření k vytváření seznamu projektů a k aktivování všech nástrojů nezbytných pro zajištění financování projektů, bude vytvořena příslušná sekce pro inteligentní města, kde bude působit personál s odbornými znalostmi a kvalifikacemi, jež jsou nejvhodnější k zaručení toho, že budou zohledněny všechny rozměry projektů. |
| --- | --- |

5.8.

EHSV doufá, že v novém Evropském centru pro investiční poradenství (EIAH), které by mělo být propagováno po boku EFSI jakožto podpora členských států při přijímání nejvhodnějších opatření k vytváření seznamu projektů a k aktivování všech nástrojů nezbytných pro zajištění financování projektů, bude vytvořena příslušná sekce pro inteligentní města, kde bude působit personál s odbornými znalostmi a kvalifikacemi, jež jsou nejvhodnější k zaručení toho, že budou zohledněny všechny rozměry projektů.

6.   Opatření týkající se účasti občanů, úloha občanské společnosti a přezkum regulačního rámce za účelem zlepšení tvorby politik

| 6.1. | EHSV poukazuje na to, že mezi předpoklady přijetí a realizace integrovaného modelu rozvoje inteligentních měst patří přijetí dlouhodobé vize institucemi, plné zapojení zúčastněných skupin (občanů, sdružení občanské společnosti a sociálních partnerů) do probíhajících procesů změn a účelné a inovativní řízení procesů spojených s rozvojem inteligentních měst. |
| --- | --- |

6.1.

EHSV poukazuje na to, že mezi předpoklady přijetí a realizace integrovaného modelu rozvoje inteligentních měst patří přijetí dlouhodobé vize institucemi, plné zapojení zúčastněných skupin (občanů, sdružení občanské společnosti a sociálních partnerů) do probíhajících procesů změn a účelné a inovativní řízení procesů spojených s rozvojem inteligentních měst.

| 6.2. | Evropské, vnitrostátní a místní orgány, které jsou zapojeny do procesu strategického plánování opatření ve prospěch inteligentních měst, budou vyzvány, aby přijaly dlouhodobou strategickou vizi pro tyto programy. Integrovaný model rozvoje bude moci sloužit ke sladění potřeb všech zapojených skupin a zaručit co nejvyšší inkluzivnost a spojit ji s ekonomickou a finanční udržitelností iniciativ. |
| --- | --- |

6.2.

Evropské, vnitrostátní a místní orgány, které jsou zapojeny do procesu strategického plánování opatření ve prospěch inteligentních měst, budou vyzvány, aby přijaly dlouhodobou strategickou vizi pro tyto programy. Integrovaný model rozvoje bude moci sloužit ke sladění potřeb všech zapojených skupin a zaručit co nejvyšší inkluzivnost a spojit ji s ekonomickou a finanční udržitelností iniciativ.

| 6.3. | Města budou hrát úlohu inteligentního strategického plánovače a kontrolora, který bude muset založit úkol provádět iniciativy naplánované s jasnými lhůtami a schopné přizpůsobit se změnám a vývoji situace na plodném, strukturovaném a trvalém dialogu mezi různými subjekty (podniky, finanční a sociální instituce a sdružení). |
| --- | --- |

6.3.

Města budou hrát úlohu inteligentního strategického plánovače a kontrolora, který bude muset založit úkol provádět iniciativy naplánované s jasnými lhůtami a schopné přizpůsobit se změnám a vývoji situace na plodném, strukturovaném a trvalém dialogu mezi různými subjekty (podniky, finanční a sociální instituce a sdružení).

| 6.4. | Města se budou moci rozvíjet inteligentním směrem, pouze pokud bude tento proces založen na trvalém dialogu s občanskou společností, díky němuž bude možné plně zapojit skupiny zastupující kolektivní, individuální nebo obecné zájmy, a to jak ve fázi zjišťování potřeb, tak ve fázi jejich převodu na požadavky a ve fázi monitorování účelnosti opatření naplánovaných k jejich splnění. Tato účast občanů by se měla podporovat na evropské, vnitrostátní a místní úrovni. |
| --- | --- |

6.4.

Města se budou moci rozvíjet inteligentním směrem, pouze pokud bude tento proces založen na trvalém dialogu s občanskou společností, díky němuž bude možné plně zapojit skupiny zastupující kolektivní, individuální nebo obecné zájmy, a to jak ve fázi zjišťování potřeb, tak ve fázi jejich převodu na požadavky a ve fázi monitorování účelnosti opatření naplánovaných k jejich splnění. Tato účast občanů by se měla podporovat na evropské, vnitrostátní a místní úrovni.

| 6.5. | EHSV za tímto účelem navrhuje, aby:






  — | účast na iniciativě evropské inovační partnerství Inteligentní města a obce (předložila skupina na vysoké úrovni pro evropské inovační partnerství Inteligentní města a obce, 14. října 2013, http://ec.europa.eu/eip/smartcities/) byla rozšířena na subjekty z řad občanské společnosti, včetně EHSV, a na všechny subjekty působící v rámci oblastí šesti klíčových pilířů navrhovaného modelu inteligentního města. Již dnes jsou zde zastoupeni provozovatelé řešení mobility, řešení v oblasti IKT a řešení v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

6.5.

EHSV za tímto účelem navrhuje, aby:

—

účast na iniciativě evropské inovační partnerství Inteligentní města a obce (předložila skupina na vysoké úrovni pro evropské inovační partnerství Inteligentní města a obce, 14. října 2013, http://ec.europa.eu/eip/smartcities/) byla rozšířena na subjekty z řad občanské společnosti, včetně EHSV, a na všechny subjekty působící v rámci oblastí šesti klíčových pilířů navrhovaného modelu inteligentního města. Již dnes jsou zde zastoupeni provozovatelé řešení mobility, řešení v oblasti IKT a řešení v oblasti životního prostředí,

| — | každý členský stát podporoval rozvoj propagačních akcí, do nichž budou zapojeni zástupci občanské společnosti, a to ve fázi vzniku potřeb, požadavků a tvorby strategií. K tomu je potřeba zřídit poradní skupiny jak na úrovni jednotných kontaktních míst pro inteligentní města umožňujících městům přístup k technické podpoře a k financování, tak na úrovni jednotlivých zainteresovaných měst, |
| --- | --- |

—

každý členský stát podporoval rozvoj propagačních akcí, do nichž budou zapojeni zástupci občanské společnosti, a to ve fázi vzniku potřeb, požadavků a tvorby strategií. K tomu je potřeba zřídit poradní skupiny jak na úrovni jednotných kontaktních míst pro inteligentní města umožňujících městům přístup k technické podpoře a k financování, tak na úrovni jednotlivých zainteresovaných měst,

| — | došlo ke zjednodušení a integraci regulačního rámce prostřednictvím společného evropského právního předpisu, nejlépe směrnice, s cílem:






  — | provést přezkum nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem učinit je přitažlivějšími pro podniky a rozšířit jejich působnost i na služby jakožto hlavní pilíř digitální ekonomiky, |
| --- | --- | --- |

—

došlo ke zjednodušení a integraci regulačního rámce prostřednictvím společného evropského právního předpisu, nejlépe směrnice, s cílem:

—

provést přezkum nástrojů partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem učinit je přitažlivějšími pro podniky a rozšířit jejich působnost i na služby jakožto hlavní pilíř digitální ekonomiky,

| — | zlepšit nástroje inovativního zadávání veřejných zakázek a zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, |
| --- | --- |

—

zlepšit nástroje inovativního zadávání veřejných zakázek a zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi,

| — | zavést homogenní mechanismy pro městské orgány, které by umožnily transparentně těžit z části peněžních toků pocházejících z nových služeb založených na platformách, jež budou propagovány na úrovni inteligentních měst, např. služby vyplývající z komerčního využívání veřejných a soukromých otevřených dat a otevřených služeb, a které by tyto orgány přiměly k opětovnému investování části dosažených úspor a příjmů souvisejících s využíváním infrastruktury a poskytováním služeb při upevňování a rozšiřování projektů inteligentních měst. |
| --- | --- |

—

zavést homogenní mechanismy pro městské orgány, které by umožnily transparentně těžit z části peněžních toků pocházejících z nových služeb založených na platformách, jež budou propagovány na úrovni inteligentních měst, např. služby vyplývající z komerčního využívání veřejných a soukromých otevřených dat a otevřených služeb, a které by tyto orgány přiměly k opětovnému investování části dosažených úspor a příjmů souvisejících s využíváním infrastruktury a poskytováním služeb při upevňování a rozšiřování projektů inteligentních měst.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Sdělení Komise o městské agendě EU (COM(2014) 490 final), stanovisko ECO/369, stanovisko EHSV Městská agenda EU (Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 54).

1

Městská agenda EU

(2)  Stanoviska EHSV: Za obnovu evropského průmyslu (Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 47). Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu (Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 82). Relokalizace průmyslu do EU v rámci procesu reindustrializace (Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 15).

2

Za obnovu evropského průmyslu

Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu

Relokalizace průmyslu do EU v rámci procesu reindustrializace

(3)  Generální ředitelství pro vnitřní politiky. Mapping Smart Cities in the EU, 2014 – http://www.smartcities.at/assets/Publikationen/Weitere-Publikationen-zum-Thema/mappingsmartcities.pdf.

3

Mapping Smart Cities in the EU

(4)  Stanovisko EHSV Investiční plán pro Evropu (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 27).

4

Investiční plán pro Evropu

(5)  Sdělení Komise o jednotném telekomunikačním trhu (COM(2013) 634 final), o evropské energetické unii (COM(2014) 520 final, COM(2015) 80 final a COM(2015) 82 final) a o jednotném dopravním trhu (COM(2014) 22 final).

5

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/34

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/06)

| Zpravodajka: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Panagiotis GKOFAS |

Zpravodajka:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Spoluzpravodaj:

Panagiotis GKOFAS

Dne 11. prosince 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 187 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Vzhledem k významu malých a středních podniků pro evropské hospodářství považuje EHSV za zásadní, aby měl zvláště s ohledem na dopady na zaměstnanost a etické zásady k dispozici přesnou studii o dopadu na jednotlivá odvětví a na každý členský stát, která by nastínila předvídatelné důsledky vstupu transatlantického obchodního a investičního partnerství v platnost na evropské MSP, a to podle současných podmínek jednání. |
| --- | --- |

1.1.

Vzhledem k významu malých a středních podniků pro evropské hospodářství považuje EHSV za zásadní, aby měl zvláště s ohledem na dopady na zaměstnanost a etické zásady k dispozici přesnou studii o dopadu na jednotlivá odvětví a na každý členský stát, která by nastínila předvídatelné důsledky vstupu transatlantického obchodního a investičního partnerství v platnost na evropské MSP, a to podle současných podmínek jednání.

| 1.2. | Obě studie, které totiž vypracovalo Generální ředitelství pro obchod na téma MSP, přičemž jedna se týkala výzev a možností pro vyvážející MSP obecně (1) a druhá z dubna 2015 specifičtěji MSP a transatlantického obchodního a investičního partnerství (TTIP) (2), jsou sice užitečné, ale neřeší všechny aspekty. Jsou relevantní v tom, že pojednávají o určitých problémech spojených s internacionalizací MSP a o obchodních a regulačních překážkách, s nimiž se tyto podniky střetávají, ale neposkytují přesný, podložený ani podrobný odhad, jaký by TTIP mohlo mít v jednotlivých odvětvích a v každém členském státě na vyvážející i nevyvážející podniky, jež jsou součástí různých hodnotových řetězců. |
| --- | --- |

1.2.

Obě studie, které totiž vypracovalo Generální ředitelství pro obchod na téma MSP, přičemž jedna se týkala výzev a možností pro vyvážející MSP obecně (1) a druhá z dubna 2015 specifičtěji MSP a transatlantického obchodního a investičního partnerství (TTIP) (2), jsou sice užitečné, ale neřeší všechny aspekty. Jsou relevantní v tom, že pojednávají o určitých problémech spojených s internacionalizací MSP a o obchodních a regulačních překážkách, s nimiž se tyto podniky střetávají, ale neposkytují přesný, podložený ani podrobný odhad, jaký by TTIP mohlo mít v jednotlivých odvětvích a v každém členském státě na vyvážející i nevyvážející podniky, jež jsou součástí různých hodnotových řetězců.

| 1.3. | EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby uskutečnila další studii o dopadu na MSP či na velmi malé podniky, mikropodniky a svobodná povolání, ať se zabývají vývozem či nikoli, aby bylo možné posoudit potenciální dopad vytvoření integrovaného transatlantického trhu v jejich odvětví činnosti (zemědělství, zemědělsko-potravinářský průmysl, cestovní ruch, ubytování, řemesla, hotely, pohostinství, průmysl, služby atd.). Je důležité mít možnost předvídat, jak tyto podniky postihne vznik integrovanějšího transatlantického trhu. Způsobí TTIP změnu jejich obchodního modelu, výrobních metod, regulačního rámce, způsobu poskytování služeb nebo jejich strategií z hlediska investic a zaměstnanosti v rámci nového prostoru hospodářské soutěže? |
| --- | --- |

1.3.

EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby uskutečnila další studii o dopadu na MSP či na velmi malé podniky, mikropodniky a svobodná povolání, ať se zabývají vývozem či nikoli, aby bylo možné posoudit potenciální dopad vytvoření integrovaného transatlantického trhu v jejich odvětví činnosti (zemědělství, zemědělsko-potravinářský průmysl, cestovní ruch, ubytování, řemesla, hotely, pohostinství, průmysl, služby atd.). Je důležité mít možnost předvídat, jak tyto podniky postihne vznik integrovanějšího transatlantického trhu. Způsobí TTIP změnu jejich obchodního modelu, výrobních metod, regulačního rámce, způsobu poskytování služeb nebo jejich strategií z hlediska investic a zaměstnanosti v rámci nového prostoru hospodářské soutěže?

| 1.4. | EHSV si přeje využít příležitosti, kterou skýtají jednání se Spojenými státy, k tomu, aby zajistil lepší monitorování politik podpory malých a středních podniků na obou stranách Atlantiku prostřednictvím přístupu založeného na průkazných faktech (zejména na referenčním srovnávání veřejných zakázek a MSP, přístupu k financování a podmínkám kapitálového trhu, zvládání katastrof, požadavků a informací vztahujících se k přístupu na trhy a norem pro malé podniky (Small Business Standards)). Toto porovnání jistě umožní stanovit nová relevantní opatření pro podporu těchto podniků, aby se posílilo praktické uplatnění iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu. Výbor nyní připravuje stanovisko k tomuto tématu (INT/755), které navazuje na předchozí stanoviska k této tematice. Je toho názoru, že nastala vhodná chvíle pro to, aby evropské instituce zohlednily výzvu evropských a vnitrostátních organizací MSP ve prospěch iniciativy „Small Business Act“, která by byla právně závazná a v jejímž rámci by byla lépe koordinována průmyslová a obchodní politika. Je rovněž nezbytné, aby se ze sítě zmocněnců pro malé a střední podniky stal skutečný a účinnější orgán pro koordinaci, monitorování a provádění politiky zaměřené na MSP na vnitřním trhu, prosazující nové potřeby malých a středních podniků a pro ně vhodná řešení. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV si přeje využít příležitosti, kterou skýtají jednání se Spojenými státy, k tomu, aby zajistil lepší monitorování politik podpory malých a středních podniků na obou stranách Atlantiku prostřednictvím přístupu založeného na průkazných faktech (zejména na referenčním srovnávání veřejných zakázek a MSP, přístupu k financování a podmínkám kapitálového trhu, zvládání katastrof, požadavků a informací vztahujících se k přístupu na trhy a norem pro malé podniky (Small Business Standards)). Toto porovnání jistě umožní stanovit nová relevantní opatření pro podporu těchto podniků, aby se posílilo praktické uplatnění iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu. Výbor nyní připravuje stanovisko k tomuto tématu (INT/755), které navazuje na předchozí stanoviska k této tematice. Je toho názoru, že nastala vhodná chvíle pro to, aby evropské instituce zohlednily výzvu evropských a vnitrostátních organizací MSP ve prospěch iniciativy „Small Business Act“, která by byla právně závazná a v jejímž rámci by byla lépe koordinována průmyslová a obchodní politika. Je rovněž nezbytné, aby se ze sítě zmocněnců pro malé a střední podniky stal skutečný a účinnější orgán pro koordinaci, monitorování a provádění politiky zaměřené na MSP na vnitřním trhu, prosazující nové potřeby malých a středních podniků a pro ně vhodná řešení.

| 1.4.1. | Kategorie MSP je v Evropské unii sama o sobě velmi různorodá a tvoří ji z velké části velmi malé podniky s méně než devíti zaměstnanci. Toto rozdělení MSP podle jejich velikosti se rovněž značně liší v závislosti na jednotlivých členských státech. To platí stejně tak pro svobodná povolání regulovaná a neregulovaná. S ohledem na toto vysoké zastoupení mikropodniků v oblasti obchodu, průmyslu a řemesel EHSV doporučuje, aby Evropská komise v koordinaci s orgány členských států (včetně veřejných a soukromých výzkumných ústavů a vysokých škol) pořádala osvětové a informační kampaně na pokud možno místní úrovni a školicí semináře s cílem zajistit lepší pochopení jednotlivých kapitol TTIP a souvisejících odvětví, příležitostí a témat, která je třeba sledovat. |
| --- | --- |

1.4.1.

Kategorie MSP je v Evropské unii sama o sobě velmi různorodá a tvoří ji z velké části velmi malé podniky s méně než devíti zaměstnanci. Toto rozdělení MSP podle jejich velikosti se rovněž značně liší v závislosti na jednotlivých členských státech. To platí stejně tak pro svobodná povolání regulovaná a neregulovaná. S ohledem na toto vysoké zastoupení mikropodniků v oblasti obchodu, průmyslu a řemesel EHSV doporučuje, aby Evropská komise v koordinaci s orgány členských států (včetně veřejných a soukromých výzkumných ústavů a vysokých škol) pořádala osvětové a informační kampaně na pokud možno místní úrovni a školicí semináře s cílem zajistit lepší pochopení jednotlivých kapitol TTIP a souvisejících odvětví, příležitostí a témat, která je třeba sledovat.

| 1.4.2. | Svobodná povolání – regulovaná a neregulovaná – tvoří v EU systém citlivých služeb poskytovaných v zájmu zákazníků i v zájmu široké veřejnosti, které mají zvláštní úlohu. |
| --- | --- |

1.4.2.

Svobodná povolání – regulovaná a neregulovaná – tvoří v EU systém citlivých služeb poskytovaných v zájmu zákazníků i v zájmu široké veřejnosti, které mají zvláštní úlohu.

| 1.5. | EHSV vítá, že v rámci tohoto jednání je jedna kapitola věnována malým a středním podnikům, avšak přeje si zlepšit její obsah, a proto předkládá návrhy v části týkající se konkrétních připomínek. Současný obsah, který navrhuje Evropská komise, je třeba v několika ohledech doplnit, zvláště co se týče způsobu zastoupení MSP v budoucím výboru pro malé a střední podniky a funkcí tohoto výboru. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV vítá, že v rámci tohoto jednání je jedna kapitola věnována malým a středním podnikům, avšak přeje si zlepšit její obsah, a proto předkládá návrhy v části týkající se konkrétních připomínek. Současný obsah, který navrhuje Evropská komise, je třeba v několika ohledech doplnit, zvláště co se týče způsobu zastoupení MSP v budoucím výboru pro malé a střední podniky a funkcí tohoto výboru.

EHSV žádá Evropskou komisi, Evropský parlament a další příslušné orgány, aby zavedly „kapitolu MSP“ jako stálou kapitolu v současných i budoucích obchodních jednáních, která zohlední zájmy MSP v Evropské unii, aby bylo možné využít potenciální přínosy v různých regionech a na různých trzích.

Společně s uplatněním zásady „zelenou malým a středním podnikům“ v obchodních politikách to zaručí, že MSP budou moci po zásluze sklízet plody globalizačních procesů a budou jejich prvořadými aktéry.

| 1.6. | EHSV žádá zmocněnce Evropské komise pro MSP, aby malé podniky a mikropodniky byly zastoupeny v průběhu jednání a alespoň jeden jejich zástupce mohl zasedat v poradní komisi (TTIP Advisory Board), aby se předešlo nedostatku informací, byly zajištěny potřebné víceoborové odborné znalosti a soulad se společným zájmem základní transparentnosti informací či dat. Dále doporučuje, aby byla zavedena opatření na podporu odvětvových, profesních a hospodářských organizací MSP v rámci jejich doprovodné činnosti a poradenství pro MSP a mikropodniky ve spolupráci se zainteresovanými subjekty z oblasti vědy a výzkumu a v případě potřeby také opatření týkající se financování. EHSV žádá, aby byly vzájemně uznávány kvalifikace a certifikace na všech úrovních činnosti orgánů veřejné správy a aby byly nastoleny rovné podmínky na všech úrovních zadávání veřejných zakázek (včetně federativních států, regionů a obcí). |
| --- | --- |

1.6.

EHSV žádá zmocněnce Evropské komise pro MSP, aby malé podniky a mikropodniky byly zastoupeny v průběhu jednání a alespoň jeden jejich zástupce mohl zasedat v poradní komisi (TTIP Advisory Board), aby se předešlo nedostatku informací, byly zajištěny potřebné víceoborové odborné znalosti a soulad se společným zájmem základní transparentnosti informací či dat. Dále doporučuje, aby byla zavedena opatření na podporu odvětvových, profesních a hospodářských organizací MSP v rámci jejich doprovodné činnosti a poradenství pro MSP a mikropodniky ve spolupráci se zainteresovanými subjekty z oblasti vědy a výzkumu a v případě potřeby také opatření týkající se financování. EHSV žádá, aby byly vzájemně uznávány kvalifikace a certifikace na všech úrovních činnosti orgánů veřejné správy a aby byly nastoleny rovné podmínky na všech úrovních zadávání veřejných zakázek (včetně federativních států, regionů a obcí).

2.   Obecné připomínky

2.1.   
  Význam malých a středních podniků v EU a USA

Ačkoli v Evropě a v Americe existuje odlišná definice MSP, na obou stranách Atlantiku tyto podniky zajišťují většinu hospodářské činnosti, přidané hodnoty a tvorby pracovních míst. Toto převládající postavení znamená, že z hlediska přidané hodnoty a tvorby vazeb se bude značný dopad TTIP na ekonomiku týkat především MSP a jejich schopnosti využít příležitosti k proniknutí na nové trhy a přizpůsobit se nové situaci. Různé studie ukazují, že tyto podniky, pokud se rozvíjejí na mezinárodní úrovni, přinášejí více inovací, rychleji rostou a vytvářejí více pracovních míst, která jsou lépe placená.

2.1.1.   Malé a střední podniky v Unii – ve skutečnosti dosti často velmi malé podniky

V EU je malý a střední podnik takový podnik, který zaměstnává méně než 250 osob a jehož obrat nepřesahuje 50 milionů EUR. Podle číselných údajů Evropské komise existuje v EU více než 20 milionů MSP, které představují 98 % z celkového počtu podniků, 67 % aktivního obyvatelstva a 58 % hrubé přidané hodnoty. V období let 2002 až 2010 evropské MSP vytvořily v EU 85 % pracovních míst.

Podle poslední zprávy Evropské komise evropské MSP zajišťují 28 % celkového přímého vývozu do Spojených států, což ukazuje, že je možné v této oblasti dosáhnout pokroku. Ze 7 90  000 evropských podniků, které vyvážejí do zemí mimo EU, tvoří 6 19  000 MSP, z nichž 3 53  000 jsou velmi malé podniky s méně než 9 zaměstnanci, z čehož vyplývá, že jim jejich velikost nebrání ve vývozu (3).

Poměr evropských MSP, které v současnosti vyvážejí do Spojených států, je však dosti nízký: ve výše uvedené zprávě se uvádí 1 50  000 takových podniků, z nichž 65  000 má méně než 9 zaměstnanců. Tento poměr, který představuje méně než 1 % evropských MSP, jichž je 20 milionů, se zdá být velmi malý. MSP a velmi malé podniky v některých zemích (např. Itálii) dosahují dobrých výkonů z hlediska počtu podniků obchodujících na trzích ve Spojených státech. Údaje Eurostatu nicméně zohledňují pouze přímý vývoz, a nikoli nepřímý, přičemž řada MSP a velmi malých podniků pracuje jako subdodavatelé či působí v mezipodnikovém vztahu („business to business“) a dodávají část výrobků či služeb, které jsou poté kompletovány k vývozu do Spojených států. Tento nízký číselný údaj lze rovněž vysvětlit tím, že v evropské ekonomice hrají velkou úlohu MSP a velmi malé podniky, jež mají vazby na místní hospodářství (založené na místním obyvatelstvu) a nemají zájem vyvážet či investovat v zahraničí. U podniků s vývozním potenciálem nebo těch, které již vyvážejí do třetích zemí, je však možné dosáhnout značného pokroku.

2.1.2.   Malé a střední podniky v USA – více strukturované podniky

Ve Spojených státech jsou MSP ty podniky, které mají méně než 500 zaměstnanců, či v některých odvětvích méně než 1  000, a dokonce méně než 1  500 zaměstnanců (4). Tyto společnosti, které tedy mohou být několikanásobně větší než obdobné podniky v Evropské unii, jsou rovněž páteří amerického hospodářství. V USA existuje 28 milionů MSP, které představují 99 % všech amerických podniků, zaměstnávají více než 50 % zaměstnanců soukromého sektoru a zajišťují 65 % čisté tvorby pracovních míst v tomto sektoru.

2.2.   
  Význam TTIP pro malé a střední podniky

| 2.2.1. | Vzhledem ke své velikosti jsou MSP často příliš znevýhodněny z důvodu vysokých cel a regulačních požadavků, které zatěžují obchod mezi EU a USA, protože s malým objemem a nízkou hodnotou obchodních transakcí potřebují na překonání obchodních překážek více finančních prostředků a schopností než velké podniky. Z těchto důvodů pro ně budou přínosná opatření týkající se liberalizace celních a necelních sazeb, která má transatlantická dohoda obsahovat. Ve svém stanovisku k tématu Transatlantické obchodní vztahy a pohled EHSV na posílenou spolupráci a případnou dohodu o volném obchodu mezi EU a USA (5) již EHSV podal přehled nových možností a aspektů, na něž je třeba při projednávání všech témat dohlédnout. |
| --- | --- |

2.2.1.

Vzhledem ke své velikosti jsou MSP často příliš znevýhodněny z důvodu vysokých cel a regulačních požadavků, které zatěžují obchod mezi EU a USA, protože s malým objemem a nízkou hodnotou obchodních transakcí potřebují na překonání obchodních překážek více finančních prostředků a schopností než velké podniky. Z těchto důvodů pro ně budou přínosná opatření týkající se liberalizace celních a necelních sazeb, která má transatlantická dohoda obsahovat. Ve svém stanovisku k tématu Transatlantické obchodní vztahy a pohled EHSV na posílenou spolupráci a případnou dohodu o volném obchodu mezi EU a USA (5) již EHSV podal přehled nových možností a aspektů, na něž je třeba při projednávání všech témat dohlédnout.

| 2.2.2. | Jeden z hlavních očekávaných přínosů TTIP pro MSP se týká výsledků spolupráce v oblasti regulace, která by mohla vést k harmonizaci a ke sblížení některých pravidel, vzájemného uznávání inspekcí či certifikací. EHSV by však chtěl při této příležitosti připomenout pevný závazek obou stran nevyužít TTIP ke snižování stávajících technických norem. Proto by mohla být analýza přidané hodnoty odborných znalostí standardu malých podniků (Small Business Standard) EU, kterou podporuje EK v partnerství s nejreprezentativnějšími organizacemi MSP, velmi slibná. Spolupráce v oblasti regulace musí být transparentní a musí dodržovat regulační nezávislost USA a Evropské unie a zároveň zachovat jejich schopnost přijímat opatření, která se jim zdají vhodná v takových oblastech, jako je ochrana zdraví, spotřebitelů, pracovníků či životního prostředí. |
| --- | --- |

2.2.2.

Jeden z hlavních očekávaných přínosů TTIP pro MSP se týká výsledků spolupráce v oblasti regulace, která by mohla vést k harmonizaci a ke sblížení některých pravidel, vzájemného uznávání inspekcí či certifikací. EHSV by však chtěl při této příležitosti připomenout pevný závazek obou stran nevyužít TTIP ke snižování stávajících technických norem. Proto by mohla být analýza přidané hodnoty odborných znalostí standardu malých podniků (Small Business Standard) EU, kterou podporuje EK v partnerství s nejreprezentativnějšími organizacemi MSP, velmi slibná. Spolupráce v oblasti regulace musí být transparentní a musí dodržovat regulační nezávislost USA a Evropské unie a zároveň zachovat jejich schopnost přijímat opatření, která se jim zdají vhodná v takových oblastech, jako je ochrana zdraví, spotřebitelů, pracovníků či životního prostředí.

2.3.   
  Rozvoj malých a středních podniků na mezinárodní úrovni

Podle Světové obchodní organizace (WTO) lze rozvoj MSP na mezinárodní úrovni rozdělit do čtyř fází:

| — | přímý vývoz do zahraničí, |
| --- | --- |

—

přímý vývoz do zahraničí,

| — | vývoz s pomocí nezávislých zahraničních profesních partnerů, |
| --- | --- |

—

vývoz s pomocí nezávislých zahraničních profesních partnerů,

| — | zřizování poboček v zahraničí, |
| --- | --- |

—

zřizování poboček v zahraničí,

| — | vytváření infrastruktur v zahraničí za účelem výroby a prodeje v cílové zemi vývozu. |
| --- | --- |

—

vytváření infrastruktur v zahraničí za účelem výroby a prodeje v cílové zemi vývozu.

V každé fázi musí MSP nezbytně získat nové informace, kapacity ke splnění administrativních požadavků a lidské a finanční zdroje, protože k tomu, aby mohly vyvážet zboží nebo služby, musí mít dobré znalosti o pravidlech daného trhu. Dále musí být schopny vytvořit dlouhodobější strategii, aby se mohly usadit v zemi, do níž vyvážejí, a nakonec se zde plně integrovat díky místním podnikům, které zaměstnají místní pracovní sílu v souladu s místními předpisy. Digitální ekonomika by samozřejmě mohla MSP pomoci začít rychleji působit na mezinárodní úrovni. Rychlé rozšíření elektronického obchodování dává malým podnikům větší možnosti odbytu, zejména v oblasti spotřebního zboží (vztah mezi podnikem a spotřebitelem) a v oblasti svobodných povolání i ve vztahu „business to business“.

Analýza Evropské komise rovněž dokazuje, že existuje vazba mezi velikostí podniku a objemem vývozu. MSP představují 81 % vyvážejících podniků, ale pouze 34 % objemu vývozu (6), na zvláštních úzce specializovaných trzích po celém světě si však udržují více než 50 % podíl.

2.4.   
  Stupeň internacionalizace malých a středních podniků v USA a EU

Podle některých zdrojů je internacionalizace MSP v EU vyšší než v USA. Tento rozdíl lze vysvětlit zejména tím, že evropské MSP působí na evropském trhu, jehož budování ještě zdaleka není u konce. Toto podnikání představuje první fázi internacionalizace, zlepšuje jejich znalosti o zahraničních trzích a pomáhá jim hledat odbyt mimo EU. Velikost se nezdá být omezujícím faktorem: v některých členských státech představují MSP 90 % vyvážejících podniků a některá odvětví jako módní průmysl, zemědělsko-potravinářský sektor, strojírenství či výroba nábytku se orientují převážně na vývoz.

Ačkoliv k této otázce existuje velice málo statistik a někdy je těžké je analyzovat z důvodu zvolené metody a ne vždy porovnatelných údajů, studie uskutečněné Evropskou komisí (7) ukazují, že 42 % MSP určitým způsobem působí na mezinárodní úrovni.

Internacionalizace podniků často souvisí s těmito faktory:

| — | míra vývozu v jejich odvětví činnosti, |
| --- | --- |

—

míra vývozu v jejich odvětví činnosti,

| — | velikost vnitřního trhu. |
| --- | --- |

—

velikost vnitřního trhu.

Míra internacionalizace evropských MSP je vyšší v odvětvích, jako je velkoobchod, těžební průmysl, zpracovatelský průmysl, výzkum a prodej automobilových vozidel, zatímco je poměrná nízká v odvětvích, jako jsou právní služby, stavebnictví, plánování a vývoj a zdravotní péče, které svou povahou více závisejí na blízkosti ke klientovi či k pacientovi (8).

Podle americké studie věnované této problematice (9) MSP zajišťují přibližně 30 % zjištěného vývozu amerických výrobků a jejich hlavními cílovými trhy jsou Kanada a Mexiko, tedy partnerské trhy v rámci NAFTA. Mezi nejdůležitější kategorie jejich prodeje do zahraničí patří strojní zařízení, elektrické přístroje a chemické výrobky. Údaje týkající se vývozu služeb amerických MSP jsou velmi omezené, ale podle některých odhadů prý profesní služby představují odvětví, které tvoří podstatnou část amerického vývozu.

2.5.   
  Současná úloha malých a středních podniků v oblasti transatlantického obchodu a investic

Bilaterální transatlantický obchod se vyznačuje zvýšeným podílem obchodování mezi nadnárodními společnostmi. Z toho vyplývá, že většina těchto specifických bilaterálních transakcí sestává z toku služeb a zboží v rámci skupin, ale také z výměny licencí a práv duševního vlastnictví a pohybu kapitálu mezi mateřskými a dceřinými společnostmi.

Studie Komise věnovaná MSP a TTIP uvádí, že MSP v roce 2012 zajistily 28 % objemu evropského vývozu. Tento číselný údaj je nižší než průměr objemu vývozu MSP na všechny trhy mimo EU, který představuje 32 %. Tento číselný údaj musí být rovněž posuzován ve správném kontextu, jelikož MSP představují 88 % podniků vyvážejících do USA, což je dosti vyšší procento než průměr MSP vyvážejících mimo EU, jenž činí 78 %. Tyto číselné údaje potvrzují teorii, že značnou část objemu vývozu tvoří obchodování v rámci skupiny, z čehož vyplývá, že transatlantická dohoda za účelem stimulace vývozu a investic evropských MSP představuje velký potenciál. Je však třeba poznamenat, že tento číselný údaj nebere v úvahu nepřímý vývoz evropských MSP, kteří se jako subdodavatelé nebo výrobci meziproduktů podílejí na výrobě komplexních finálních výrobků vyvážených do Spojených států. Na úrovni členských států panují značné rozdíly, co se týče počtu vyvážejících MSP a objemu vývozu.

Co se týče počtu amerických MSP, které vyvážejí do EU, a objemu tohoto vývozu, nemáme přesné číselné údaje. MSP v USA se však na americkém vývozu podílejí 33 % (10), což je velice obdobný podíl jako v Evropské unii.

2.6.   
  Hlavní překážky, s nimiž se malé a střední podniky střetávají

Z důvodu své velikosti mají MSP zpravidla větší problémy proniknout na zahraniční trhy, uhradit dodatečné náklady způsobené nižším objemem transakcí a přizpůsobit se místním předpisům. Podle Sergia Arzeniho, ředitele Centra pro podnikání, MSP a místní rozvoj OECD, „by mohly být náklady na dodržování předpisů proporčně deset až třicetkrát vyšší pro MSP než pro velké společnosti“ (11).

Lze to shrnout tak, že MSP se při internacionalizaci střetávají s problémy, které jsou vlastní jejich malé velikosti a omezeným zdrojům, a je nezbytné, aby je vyřešily, než se začnou zabývat specifickými překážkami v oblasti obchodu a investic. Jedná se o:

| — | překážky v oblasti přístupu k financování vývozu, |
| --- | --- |

—

překážky v oblasti přístupu k financování vývozu,

| — | nedostatek aktuálních informací a dat o požadavcích vztahujících se na produkty a služby, |
| --- | --- |

—

nedostatek aktuálních informací a dat o požadavcích vztahujících se na produkty a služby,

| — | nedostatečné znalosti o trhu, kde chtějí prodávat své výrobky či služby (průzkumy trhu), |
| --- | --- |

—

nedostatečné znalosti o trhu, kde chtějí prodávat své výrobky či služby (průzkumy trhu),

| — | obtíže s nalezením potenciálních zákazníků či s jejich kontaktováním, |
| --- | --- |

—

obtíže s nalezením potenciálních zákazníků či s jejich kontaktováním,

| — | nevyhovující vyškolení zaměstnanců k řízení mezinárodního rozvoje či pro navazování kontaktů s investory nebo dovozci, |
| --- | --- |

—

nevyhovující vyškolení zaměstnanců k řízení mezinárodního rozvoje či pro navazování kontaktů s investory nebo dovozci,

| — | nedostatek podnětů a podpory ze strany orgánů veřejné správy a rovněž určitá administrativní nepružnost veřejných podpůrných politik, |
| --- | --- |

—

nedostatek podnětů a podpory ze strany orgánů veřejné správy a rovněž určitá administrativní nepružnost veřejných podpůrných politik,

| — | kulturní a jazykové bariéry, |
| --- | --- |

—

kulturní a jazykové bariéry,

| — | nekonzistentní právní předpisy, systémy přizpůsobování a uznávání kvalifikací a oprávnění k činnosti. |
| --- | --- |

—

nekonzistentní právní předpisy, systémy přizpůsobování a uznávání kvalifikací a oprávnění k činnosti.

Vzhledem k těmto nedostatkům potřebují MSP především uzpůsobené podpůrné a poradenské služby (individuální koučink, tutorství či mentorství atd.), které běžně poskytují jejich profesní a odvětvové organizace.

Co se týče překážek v oblasti obchodu a investic, s nimiž se střetávají evropské podniky v USA, ukazuje se, že je poměrně obtížné je seřadit podle závažnosti, jelikož podniky často popisují překážky, s nimiž se setkaly, aniž by je zařadily do konkrétní kategorie. Existuje také rozdíl mezi překážkami, které vnímají podniky, jež nevyvážejí, a překážkami, s nimiž se skutečně střetávají podniky, jež se zabývají vývozem. Na základě různých studií a průzkumů (12) je však možné tyto hlavní překážky popsat následovně:

| — | značně odlišný rozsah odpovědnosti a její pojistitelnost za ceny odpovídající tržním zásadám, |
| --- | --- |

—

značně odlišný rozsah odpovědnosti a její pojistitelnost za ceny odpovídající tržním zásadám,

| — | náklady na vývoz (jiné než cla) související s dopravními náklady, doba vyřizování a složitost celních formalit, nutnost zaměstnat celního zástupce a platit ho a také pojištění pro případ žaloby, zvláště v USA, |
| --- | --- |

—

náklady na vývoz (jiné než cla) související s dopravními náklady, doba vyřizování a složitost celních formalit, nutnost zaměstnat celního zástupce a platit ho a také pojištění pro případ žaloby, zvláště v USA,

| — | obtížný přístup k vývoznímu úvěru, |
| --- | --- |

—

obtížný přístup k vývoznímu úvěru,

| — | daně a celní poplatky, které vždy představují závažnou překážku pro určitá odvětví, jako je tabákový, textilní a oděvní průmysl, |
| --- | --- |

—

daně a celní poplatky, které vždy představují závažnou překážku pro určitá odvětví, jako je tabákový, textilní a oděvní průmysl,

| — | složitá pravidla původu a osvědčení o původu, |
| --- | --- |

—

složitá pravidla původu a osvědčení o původu,

| — | přizpůsobení různým technickým, hygienickým a fytosanitárním pravidlům a osvědčení a kontroly související s těmito pravidly, |
| --- | --- |

—

přizpůsobení různým technickým, hygienickým a fytosanitárním pravidlům a osvědčení a kontroly související s těmito pravidly,

| — | technické a hygienické předpisy, vyžadované pouze v některých státech USA, či rozdílná pravidla v jednotlivých státech, |
| --- | --- |

—

technické a hygienické předpisy, vyžadované pouze v některých státech USA, či rozdílná pravidla v jednotlivých státech,

| — | odlišné požadavky na kvalifikaci a omezení činnosti v jednotlivých státech a místních správních obvodech, |
| --- | --- |

—

odlišné požadavky na kvalifikaci a omezení činnosti v jednotlivých státech a místních správních obvodech,

| — | ochrana práv duševního vlastnictví, zvláště nedodržování označení původu a odlišných pravidel pro značky a patenty, |
| --- | --- |

—

ochrana práv duševního vlastnictví, zvláště nedodržování označení původu a odlišných pravidel pro značky a patenty,

| — | náklady na právní ochranu a na dozor nad trhem pro evropské podniky s výrobky se zeměpisným označením, |
| --- | --- |

—

náklady na právní ochranu a na dozor nad trhem pro evropské podniky s výrobky se zeměpisným označením,

| — | omezení týkající se zadávání veřejných zakázek kvůli zákonu „Buy American Act“ a jeho pravidelných úprav, kterými se rozšiřuje jeho působnost, |
| --- | --- |

—

omezení týkající se zadávání veřejných zakázek kvůli zákonu „Buy American Act“ a jeho pravidelných úprav, kterými se rozšiřuje jeho působnost,

| — | složitost postupů pro udělování víz, povolení k pobytu, k práci a zahájení činnosti v USA, |
| --- | --- |

—

složitost postupů pro udělování víz, povolení k pobytu, k práci a zahájení činnosti v USA,

| — | omezení či licence potřebné na federální úrovni nebo na úrovni jednotlivých federálních států pro určité poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

—

omezení či licence potřebné na federální úrovni nebo na úrovni jednotlivých federálních států pro určité poskytovatele služeb.

Tyto překážky se netýkají pouze malých a středních podniků, ale jejich dopad na ně je silnější a více odrazující. V rámci TTIP bude většina z nich předmětem zvláštních kapitol, které se použijí na všechny podniky bez rozdílu. Kapitola věnovaná MSP, jež má být součástí TTIP, bude mít tedy dosti omezený cíl: podpořit zapojení všech MSP do transatlantického trhu tím, že jim budou poskytovány relevantní informace a bude probíhat posílená spolupráce mezi orgány veřejné správy, které mají MSP na starosti.

2.7.   
  Potřeba podpory pro malé a střední podniky

| 2.7.1. | Vzhledem k těmto překážkám a ke svým omezeným prostředkům potřebují MSP a zvláště malé podniky a mikropodniky především uzpůsobené podpůrné a poradenské služby včetně vzdělávání zaměstnanců (individuální koučink, tutorství či mentorství atd.), které běžně poskytují jejich hospodářské, profesní a odvětvové organizace. Je třeba zajistit, aby tyto podniky měly k dispozici logistické prostředky nezbytné k tomu, aby mohly informovat podniky, poskytovat jim poradenství a individuálně je doprovázet, zejména prostřednictvím využívání evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů). |
| --- | --- |

2.7.1.

Vzhledem k těmto překážkám a ke svým omezeným prostředkům potřebují MSP a zvláště malé podniky a mikropodniky především uzpůsobené podpůrné a poradenské služby včetně vzdělávání zaměstnanců (individuální koučink, tutorství či mentorství atd.), které běžně poskytují jejich hospodářské, profesní a odvětvové organizace. Je třeba zajistit, aby tyto podniky měly k dispozici logistické prostředky nezbytné k tomu, aby mohly informovat podniky, poskytovat jim poradenství a individuálně je doprovázet, zejména prostřednictvím využívání evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů).

| 2.7.2. | Kromě doprovodných služeb a poradenství přizpůsobených jednotlivým MSP podle jejich specifických charakteristik a potřeb musí mít podniky prostředky nezbytné k financování svých hmotných a nehmotných investic. Za tímto účelem EHSV doporučuje, aby kromě evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) byly malým a středním podnikům (včetně těch, které chtějí investovat na trzích v USA) snadno přístupné finanční nástroje programu COSME, zejména rizikový kapitál a systémy záruk. |
| --- | --- |

2.7.2.

Kromě doprovodných služeb a poradenství přizpůsobených jednotlivým MSP podle jejich specifických charakteristik a potřeb musí mít podniky prostředky nezbytné k financování svých hmotných a nehmotných investic. Za tímto účelem EHSV doporučuje, aby kromě evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) byly malým a středním podnikům (včetně těch, které chtějí investovat na trzích v USA) snadno přístupné finanční nástroje programu COSME, zejména rizikový kapitál a systémy záruk.

| 2.7.3. | EU by měla přezkoumat nabídku pojištění na vývoz zboží a služeb a měla by zajistit, aby se dále rozvíjela v souladu s tržními zásadami. |
| --- | --- |

2.7.3.

EU by měla přezkoumat nabídku pojištění na vývoz zboží a služeb a měla by zajistit, aby se dále rozvíjela v souladu s tržními zásadami.

2.8.   
  Současná kapitola TTIP věnovaná malým a středním podnikům

EHSV vítá, že v TTIP je jedna kapitola věnována výlučně MSP, avšak přeje si posílit její obsah (viz návrhy v části Konkrétní připomínky). Návrh Evropské unie týkající se zařazení právního textu na téma „Malé a střední podniky“ do TTIP byl předložen k diskusi s USA v rámci kola jednání, které proběhlo ve dnech 19. až 23. května 2014. Pro EU se jedná o zcela novou kapitolu v rámci dohod o volném obchodu. Text byl zveřejněn dne 7. ledna 2015 (13). Tato ustanovení mají podobu kapitoly X věnované MSP a zabývají se různými otázkami s cílem posílit zapojení malých a středních podniků do obchodu a do výměny osvědčených postupů.

2.8.1.   Spolupráce týkající se malých a středních podniků

Smluvní strany by si měly vyměňovat informace, vytvářet a zpřístupňovat nástroje a zdroje týkající se práv duševního vlastnictví, sdílet osvědčené regulační postupy, podporovat opatření ve prospěch podniků a podporovat rizikový kapitál a investice do malých podniků s cílem posílit konkurenceschopnost MSP v oblasti mezinárodního obchodu.

2.8.2.   Údaje o trhu a sdílení informací

Současný návrh na čl. X odst. 2 se týká sdílení informací mezi smluvními stranami. Doporučuje se vytvořit internetové stránky obsahující nejdůležitější informace (například znění dohody o transatlantickém partnerství, celní předpisy, rejstřík platných technických předpisů, hygienická a fytosanitární opatření, pravidla pro zadávání veřejných zakázek a postupy pro registraci podniků). Program harmonizace údajů týkající se nejdůležitějších oblastí zájmu MSP by měl být předmětem společné analýzy provedené skupinou expertů z EU a USA.

Smluvní strany by měly vytvořit on-line databázi obsahující zejména všechny kódy celní nomenklatury a všechny celní sazby, pravidla původu nebo předpisy týkající se označování země původu ve všech jazycích EU.

2.8.3.   Ústřední kontaktní místo

Ve znění, které navrhla Evropská komise, se zmiňuje jednotné informační místo (ustanovení čl. X odst. 2 písm. c)). Transatlantická hospodářská rada rovněž podporuje vytvoření podobné služby. Rozsáhlá podřízená síť těchto informačních míst, podpořených spolehlivými organizacemi zastupujícími MSP se zavedenými kontakty v podnikatelském prostředí EU a USA, by mohla zabezpečit kvalifikovaný dopad a odhodlanější zapojení různých orgánů a široké škály zúčastněných subjektů.

2.8.4.   Zřízení výboru pro malé a střední podniky

Účelem návrhu čl. X odst. 4 je vytvořit transatlantický výbor.

3.   Konkrétní připomínky

3.1.   
  Posouzení dopadu rozdílů v definici malých a středních podniků

Evropané a Američané chápou pojem „MSP“ odlišně a maximální možná odchylka činí 250 až 1  000 zaměstnanců. V USA se navíc definice MSP různí v závislosti na odvětví činnosti (14), jedná se především o společnosti zaměstnávající méně než 500 pracovníků, ale v některých odvětvích jich může být až 750, či dokonce tisíc. Ve většině oblastí nejsou definovány na základě svého obratu nebo celkové roční bilanční sumy.

EHSV žádá útvary Evropské komise, aby vypracovaly podrobnou tabulku definice MSP v USA v jednotlivých odvětvích a především aby začaly ověřovat, zda tyto rozdíly v definici nejsou v neprospěch evropských MSP, které jsou menší.

| 3.1.1. | Regulovaná a neregulovaná svobodná povolání představují zvláštní druh MSP, který se ve všech zemích EU vyskytuje v různé míře a v různých formách. Jejich tržní nabídky a služby jsou založeny na speciálních znalostech, vyžadují zvláštní důvěru příjemců těchto služeb a na jejich nezávislost jsou kladeny zvláštní požadavky. Vedle toho, že jsou důležitými hospodářskými partnery, tvoří svobodná povolání také součást evropského společenského modelu. |
| --- | --- |

3.1.1.

Regulovaná a neregulovaná svobodná povolání představují zvláštní druh MSP, který se ve všech zemích EU vyskytuje v různé míře a v různých formách. Jejich tržní nabídky a služby jsou založeny na speciálních znalostech, vyžadují zvláštní důvěru příjemců těchto služeb a na jejich nezávislost jsou kladeny zvláštní požadavky. Vedle toho, že jsou důležitými hospodářskými partnery, tvoří svobodná povolání také součást evropského společenského modelu.

3.2.   
  Posuzování a monitorování dopadu rozšířeného transatlantického trhu na vyvážející a nevyvážející podniky

Vzhledem k významu malých a středních podniků pro evropské hospodářství považuje EHSV za zásadní, aby zvláště s ohledem na dopady na zaměstnanost mohl být vypracován plán vedoucí k přesnému posouzení dopadu na jednotlivá odvětví a na každý členský stát, které by nastínilo předvídatelné důsledky vstupu v platnost TTIP pro evropské MSP, a to podle současných podmínek jednání. Je nutné vypracovat předběžné a následné studie o dopadu na MSP, velmi malé podniky, mikropodniky a svobodná povolání, ať se zabývají vývozem či nikoli, aby bylo možné posoudit potenciální dopad vytvoření transatlantického trhu.

Evropský parlament se již zajímal o dopad TTIP na zpracovatelský průmysl a na trh s energií a dospěl k závěru, že dopad bude pozitivní, ale bude se v jednotlivých odvětvích lišit (15). Nicméně dopad v dalších odvětvích činnosti, úžeji souvisejících s místní ekonomikou (např. zemědělství, cestovní ruch, řemesla, hotely, IKT, pohostinství, průmysl, samostatná výdělečná činnost, služby, svobodná povolání atd.) dosud nebyl konkrétně zkoumán.

V příštích kolech jednání o TTIP je třeba dosáhnout ambiciózního výsledku pro zemědělské odvětví, a to se zvláštním důrazem na přístup na trh, zeměpisná označení a hygienická a rostlinolékařská opatření. Je nutné zachovat přísné normy v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a lidí platné v rámci EU.

Je důležité, aby bylo možné předvídat, jakým způsobem se vytvoření integrovanějšího transatlantického trhu těchto podniků dotkne. Způsobí TTIP změnu jejich obchodního modelu, výrobních metod, způsobu poskytování služeb nebo jejich strategií z hlediska investic a zaměstnanosti v rámci nového prostoru hospodářské soutěže? Je také nezbytné stanovit opatření a politiky pro přizpůsobení, které umožní všem evropským MSP co nejlépe využít TTIP.

3.3.   
  Nová prahová hodnota de minimis určená k tomu, aby si malé a střední podniky a velmi malé podniky vyzkoušely trh v omezeném měřítku

Pod hranicí stanoveného limitu de minimis se neukládají žádné poplatky a postupy celního odbavení včetně požadavků na údaje jsou minimální.

Upozorňujeme na to, že Severoatlantická rada žádá a USA obecně usilují o to, aby byly zvýšeny platné mezní hranice pro balíky zasílané malými podniky do Spojených států nebo do EU na 800 USD. Současná mez činí 200 USD a 150 EUR. I když je zboží osvobozené od cla, v Evropské unii musí být odvedena DPH v případě zásilek, jejichž hodnota je vyšší než 10 nebo 22 EUR (v závislosti na jednotlivých členských státech).

Zvýšení minimálních prahových hodnot pro cestující, kteří se přepravují letecky, a pro příchozí balíky by mohlo zejména v odvětví spotřebního zboží pomoci MSP, především novým začínajícím podnikům, aby začaly v malém měřítku vyvážet nebo využívat elektronického obchodování, aniž by musely platit clo. EHSV žádá Evropskou komisi, aby posoudila možnost uspokojit tento požadavek (důsledky pro příjmy ze cla, pro práva duševního vlastnictví atd.). EHSV vítá iniciativu Evropské unie spočívající ve vytvoření databáze na téma „10 důležitých informací pro elektronické obchodování“ (16) určené evropským subjektům vyvážejícím zboží do jiných členských států EU. Výbor se domnívá, že taková databáze může být rovněž upravena pro účely transatlantického obchodu.

3.4.   
  Nezbytný přístup ke všem důležitým informacím na vícejazyčném portálu

EHSV podporuje žádost Evropské komise týkající se vytvoření portálu pro MSP a má tyto požadavky:

| — | všechny informace by měly být dostupné ve všech 24 úředních jazycích Evropské unie, |
| --- | --- |

—

všechny informace by měly být dostupné ve všech 24 úředních jazycích Evropské unie,

| — | tento software by měl být co nejjednodušší a snadno použitelný, |
| --- | --- |

—

tento software by měl být co nejjednodušší a snadno použitelný,

| — | malá skupina vybraných MSP z EU by měla vyzkoušet fungování databáze, aby bylo zaručeno, že tento nástroj odpovídá jejich potřebám, |
| --- | --- |

—

malá skupina vybraných MSP z EU by měla vyzkoušet fungování databáze, aby bylo zaručeno, že tento nástroj odpovídá jejich potřebám,

| — | databáze by měla rovněž zahrnovat lidské rozhraní a tým, který by odpovídal na otázky obou stran. |
| --- | --- |

—

databáze by měla rovněž zahrnovat lidské rozhraní a tým, který by odpovídal na otázky obou stran.

Zpráva Komise o MSP a TTIP jasně svědčí o tom, že velká část podniků, i když znají opatření, která se vztahují na jejich vývozy, nemůže vědět, zda se jedná o federální opatření, opatření svazu států nebo soukromé normy. Proto je důležité, aby správní orgány mohly pravidelně zjišťovat, které postupy a právní předpisy MSP vnímají jako obzvláště složité, a mohly podávat specifická vysvětlení a popis postupů pro splnění nutných požadavků.

3.5.   
  Reprezentativní výbor pro malé a střední podniky s přesně stanovenými pravomocemi

EHSV vítá, že příslušné orgány odpovědné za MSP na úrovni EU a USA institucionalizovaly dialog, který již existuje. Domnívá se však, že je nutné, aby organizace reprezentující MSP měly odpovídající zastoupení v rámci transatlantického dialogu, jenž se jich týká, a aby se budoucí výbor pro malé a střední podniky neskládal pouze ze zástupců národních správních orgánů, ale také ze zástupců organizací reprezentujících MSP, velmi malé podniky a mikropodniky z Evropské unie a USA. Určité regulační rámce pro MSP budou mít významné dopady také na zaměstnance malých a středních podniků a na spotřebitele. V budoucím výboru pro MSP by proto měli být přítomni rovněž zástupci těchto zájmových skupin, aby mohli od samého počátku odpovídajícím způsobem hájit jejich zájmy.

EHSV navrhuje, aby úkoly budoucího výboru pro malé a střední podniky byly následující: dohlížet na podmínky uplatnění TTIP na MSP, velmi malé podniky a mikropodniky a na jejich dopad na jejich zaměstnance a spotřebitele, provádět studie o dopadu, předkládat návrhy na řešení problémů, s nimiž se MSP, velmi malé podniky a mikropodniky a jejich zaměstnanci a spotřebitelé setkávají, organizovat informování těchto podniků atd.

3.6.   
  Informační kampaň na národní a regionální úrovni

Je zásadně důležité, aby MSP měly přístup ke správným informacím, pokud si přejeme, aby mohly využít nových obchodních příležitostí, které TTIP nabídne, ať se jedná o odstranění cel, usnadnění obchodu či o spolupráci v oblasti regulace, která by vedla ke sbližování nebo vzájemnému uznávání posuzování shody, kvalifikací a profesních předpisů.

Tyto informace nemohou být poskytovány pouze prostřednictvím internetových stránek. Aby MSP byly obeznámeny s více nástroji a iniciativami veřejné podpory, které jsou k dispozici, a lépe je chápaly, bylo by vhodné pro ně uspořádat informační kampaň, na níž by se podíleli odborníci na mezinárodní obchod a odborníci v oblasti vývozu a investic do USA. MSP doposud ještě převážně neznají stávající nástroje, které jim mohou pomoci s internacionalizací, jako je databáze o přístupu na trhy a síť Enterprise Europe Network. Aby mohly působit na mezinárodní úrovni, musejí na tom začít pracovat ve své vlastní zemi. Z toho důvodu je třeba věnovat pozornost prostředkům a pomoci, kterou by mohly získat v členských státech a případně od EU.

EHSV rovněž doporučuje zřídit síť sdružení evropských a amerických malých a středních podniků, jež by měla za úkol podporovat TTIP prostřednictvím autentického přístupu zdola nahoru.

3.7.   
  Prohloubení evropské politiky pro malé a střední podniky

| 3.7.1. | Je důležité, aby TTIP nebylo považováno za způsob, jak odstranit preferenční zacházení, které je vyhrazeno MSP v rámci veřejných zakázek na místní a regionální úrovni. TTIP by mělo tyto priority zachovat za předpokladu, že se bez rozdílu použijí na evropské i americké MSP. |
| --- | --- |

3.7.1.

Je důležité, aby TTIP nebylo považováno za způsob, jak odstranit preferenční zacházení, které je vyhrazeno MSP v rámci veřejných zakázek na místní a regionální úrovni. TTIP by mělo tyto priority zachovat za předpokladu, že se bez rozdílu použijí na evropské i americké MSP.

| 3.7.2. | Kromě toho je zásadně důležité, aby byla v průběhu vyjednávání i v oblasti regulační spolupráce dodržována zásada „zelenou malým a středním podnikům“ (Think Small First) s cílem zabezpečit, aby byly priority a situace malých podniků a mikropodniků zohledněny již při zahájení legislativního procesu a byla zajištěna ochrana jejich specifických zájmů. Za tímto účelem EHSV žádá, aby byly malé podniky a mikropodniky konkrétně zastoupeny v poradní komisi (TTIP Advisory Board). |
| --- | --- |

3.7.2.

Kromě toho je zásadně důležité, aby byla v průběhu vyjednávání i v oblasti regulační spolupráce dodržována zásada „zelenou malým a středním podnikům“ (Think Small First) s cílem zabezpečit, aby byly priority a situace malých podniků a mikropodniků zohledněny již při zahájení legislativního procesu a byla zajištěna ochrana jejich specifických zájmů. Za tímto účelem EHSV žádá, aby byly malé podniky a mikropodniky konkrétně zastoupeny v poradní komisi (TTIP Advisory Board).

| 3.7.3. | Co se týče spolupráce v oblasti regulace, je třeba MSP a zejména malým podnikům a mikropodnikům poskytnout podporu ušitou na míru s cílem pomoci jim dodržovat předpisy. |
| --- | --- |

3.7.3.

Co se týče spolupráce v oblasti regulace, je třeba MSP a zejména malým podnikům a mikropodnikům poskytnout podporu ušitou na míru s cílem pomoci jim dodržovat předpisy.

| 3.7.4. | Je třeba zdůraznit, že řada podniků, které by mohly investovat na transatlantickém trhu nebo na něj vyvážet, jsou podniky, které inovují a potřebují srozumitelná a striktní pravidla v oblasti ochrany duševního vlastnictví, a to jak v USA, tak v EU. |
| --- | --- |

3.7.4.

Je třeba zdůraznit, že řada podniků, které by mohly investovat na transatlantickém trhu nebo na něj vyvážet, jsou podniky, které inovují a potřebují srozumitelná a striktní pravidla v oblasti ochrany duševního vlastnictví, a to jak v USA, tak v EU.

| 3.7.5. | Co se týče zemědělsko-potravinářského odvětví, je nezbytné věnovat zvláštní pozornost podnikům, jejichž výroba a související zpracování se řídí etickými, kulturními a environmentálními hledisky. Je nezbytné i nadále podporovat obchod s těmito výrobky, které přispívají k udržitelnému rozvoji. Rovněž je nezbytné zajistit přiměřenou ochranu zeměpisných označení, které představují pro spotřebitele záruku původu výrobků i výrobních metod. EU již léta usiluje o politiku kvality u svých produktů: je to jeden z klíčových faktorů, jak poskytnout výrobcům v EU konkurenční výhodu, přičemž významně přispívá k zachování kulturní a gastronomické tradice a prosazuje rozvoj venkova společně s politikami na podporu trhu a příjmů producentů. |
| --- | --- |

3.7.5.

Co se týče zemědělsko-potravinářského odvětví, je nezbytné věnovat zvláštní pozornost podnikům, jejichž výroba a související zpracování se řídí etickými, kulturními a environmentálními hledisky. Je nezbytné i nadále podporovat obchod s těmito výrobky, které přispívají k udržitelnému rozvoji. Rovněž je nezbytné zajistit přiměřenou ochranu zeměpisných označení, které představují pro spotřebitele záruku původu výrobků i výrobních metod. EU již léta usiluje o politiku kvality u svých produktů: je to jeden z klíčových faktorů, jak poskytnout výrobcům v EU konkurenční výhodu, přičemž významně přispívá k zachování kulturní a gastronomické tradice a prosazuje rozvoj venkova společně s politikami na podporu trhu a příjmů producentů.

| 3.7.6. | EHSV se v jiném stanovisku zabývá zkušenostmi s iniciativou „Small Business Act“ v USA a v EU, aby dobře pochopil výhody, jaké poskytuje americká verze „Small Business Act“ MSP v USA, co se týče např. přístupu k veřejným zakázkám nebo financování. Tato činnost umožní ve vhodnou chvíli navrhnout zlepšení a účinnější pracovní metody pro evropskou verzi „Small Business Act“ tak, aby byla výhodnější pro evropské MSP a více zavazující. |
| --- | --- |

3.7.6.

EHSV se v jiném stanovisku zabývá zkušenostmi s iniciativou „Small Business Act“ v USA a v EU, aby dobře pochopil výhody, jaké poskytuje americká verze „Small Business Act“ MSP v USA, co se týče např. přístupu k veřejným zakázkám nebo financování. Tato činnost umožní ve vhodnou chvíli navrhnout zlepšení a účinnější pracovní metody pro evropskou verzi „Small Business Act“ tak, aby byla výhodnější pro evropské MSP a více zavazující.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Zpráva hlavního ekonoma GŘ pro obchod „SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

1

(2)  „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

4

(5)  Úř. věst. C 424, 26.11.2014, s. 9.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 1.

6

(7)  Internacionalizace MSP – konečná zpráva z r. 2010. „Annual report on European SMEs 2013/2014“ (Výroční zpráva 2013–2014 o evropských MSP) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, s. 62).

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 7.

8

(9)  USITC, „Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports“ (Podíl MSP na vývozu USA), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

9

(10)  „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business“ (Velké příležitosti pro malé podniky), Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3).

10

(11)  WTO, wt/COMTD/AFT/W/53, s. 23.

11

(12)  „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business“ (Velké příležitosti pro malé podniky), Atlantic Council, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3); „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); „Small companies in a big market“ (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

12

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

13

(14)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

14

(15)  Výbor ITRE „TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries“, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

15

(16)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en

16

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/07)

| Zpravodajka: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Zpravodajka:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 57 hlasy pro, 22 hlasů bylo proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU potvrdit dohodnuté cíle udržitelného rozvoje prostřednictvím ratifikace mezinárodních úmluv. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU potvrdit dohodnuté cíle udržitelného rozvoje prostřednictvím ratifikace mezinárodních úmluv.

| 1.2. | EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU účinně ochraňovat veřejné investice potřebné k dosažení cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU účinně ochraňovat veřejné investice potřebné k dosažení cílů udržitelného rozvoje.

| 1.3. | EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU organizovat provádění zapojením občanské společnosti a regionů na místní úrovni co nejblíže občanům. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV doporučuje členským státům Unie pro Středomoří a EU organizovat provádění zapojením občanské společnosti a regionů na místní úrovni co nejblíže občanům.

| 1.4. | Výbor bere na vědomí závěry Rady pro zahraniční věci a mezinárodní vztahy ze dne 26. května 2015 a výroční zprávy Evropské komise za rok 2015 o závazcích a výsledcích EU a členských států v oblasti oficiální rozvojové pomoci. |
| --- | --- |

1.4.

Výbor bere na vědomí závěry Rady pro zahraniční věci a mezinárodní vztahy ze dne 26. května 2015 a výroční zprávy Evropské komise za rok 2015 o závazcích a výsledcích EU a členských států v oblasti oficiální rozvojové pomoci.

| 1.5. | Lituje však, že EU si stanovila pro dosažení cíle 0,7 % HDP až rok 2030 (1). |
| --- | --- |

1.5.

Lituje však, že EU si stanovila pro dosažení cíle 0,7 % HDP až rok 2030 (1).

| 1.6. | Výbor podporuje EU v jejím záměru posílit nefinanční aspekty (ratifikace mezinárodních právních nástrojů, boj proti finanční trestné činnosti). |
| --- | --- |

1.6.

Výbor podporuje EU v jejím záměru posílit nefinanční aspekty (ratifikace mezinárodních právních nástrojů, boj proti finanční trestné činnosti).

| 1.7. | Vyzývá ji, aby zaujala jednotný postoj vůči bilaterálním a multilaterálním obchodním zájmům a cílům udržitelného rozvoje s cílem zachovat důvěryhodnost cílů ohledně pomoci EU. |
| --- | --- |

1.7.

Vyzývá ji, aby zaujala jednotný postoj vůči bilaterálním a multilaterálním obchodním zájmům a cílům udržitelného rozvoje s cílem zachovat důvěryhodnost cílů ohledně pomoci EU.

| 1.8. | Výbor doporučuje rozšířit dialog mezi sociálními partnery a evropskými institucemi odborného vzdělávání a odborné přípravy v průběhu celého života, ke kterému byl řádně přizván a rovněž přispěl k jeho vytvoření (2), jakož i k akčním programům v této oblasti. |
| --- | --- |

1.8.

Výbor doporučuje rozšířit dialog mezi sociálními partnery a evropskými institucemi odborného vzdělávání a odborné přípravy v průběhu celého života, ke kterému byl řádně přizván a rovněž přispěl k jeho vytvoření (2), jakož i k akčním programům v této oblasti.

| 1.9. | Výbor zdůrazňuje, aby tato doporučení byla zahrnuta do programu EU a do její politiky sousedství: soudržnost mezi politikami v oblasti obchodu, vnějších vztahů, rozvoje, financování a ochrany demokracie a lidských práv, v souladu se závazky místopředsedkyně Federiky MOGHERINI vůči občanské společnosti dne 28. května 2015 (3). |
| --- | --- |

1.9.

Výbor zdůrazňuje, aby tato doporučení byla zahrnuta do programu EU a do její politiky sousedství: soudržnost mezi politikami v oblasti obchodu, vnějších vztahů, rozvoje, financování a ochrany demokracie a lidských práv, v souladu se závazky místopředsedkyně Federiky MOGHERINI vůči občanské společnosti dne 28. května 2015 (3).

2.   Úvod

| 2.1. | Diskuse ohledně cílů udržitelného rozvoje na období po roce 2015 se v příštích letech stane důležitým bodem evropského i světového programu jednání. Evropsko-středomořský region se vyznačuje některými zvláštními společnými rysy, jež vyžadují pozornost, pokud jde o to, jak zakomponovat cíle udržitelného rozvoje do evropské politiky sousedství a politik zemí jižního Středomoří. Zabezpečení potravin, chudoba a sociální vyloučení, omezený přístup k vodě, zvláštní situace zemí regionu procházejících demokratickou a hospodářskou transformací a nutnost obnovit mír a bezpečnost, to vše je důvodem pro vypracování stanoviska EHSV, jehož cílem bude stanovit pokyny k provádění a monitorování agendy na období po roce 2015 ve Středomoří. |
| --- | --- |

2.1.

Diskuse ohledně cílů udržitelného rozvoje na období po roce 2015 se v příštích letech stane důležitým bodem evropského i světového programu jednání. Evropsko-středomořský region se vyznačuje některými zvláštními společnými rysy, jež vyžadují pozornost, pokud jde o to, jak zakomponovat cíle udržitelného rozvoje do evropské politiky sousedství a politik zemí jižního Středomoří. Zabezpečení potravin, chudoba a sociální vyloučení, omezený přístup k vodě, zvláštní situace zemí regionu procházejících demokratickou a hospodářskou transformací a nutnost obnovit mír a bezpečnost, to vše je důvodem pro vypracování stanoviska EHSV, jehož cílem bude stanovit pokyny k provádění a monitorování agendy na období po roce 2015 ve Středomoří.

| 2.2. | Usnadněním identifikace konkrétních problémů a vypracováním návrhů pro evropsko-středomořský region s občanskou společností může EHSV účinně radit vládám tohoto strádajícího regionu a orgánům Evropské unie. |
| --- | --- |

2.2.

Usnadněním identifikace konkrétních problémů a vypracováním návrhů pro evropsko-středomořský region s občanskou společností může EHSV účinně radit vládám tohoto strádajícího regionu a orgánům Evropské unie.

| 2.3. | Tímto stanoviskem chce EHSV pokračovat v práci, kterou vykonává obecně v oblasti plnění cílů udržitelného rozvoje, a to tím, že se zaměří na určitou geografickou oblast – pobřeží Středozemního moře. |
| --- | --- |

2.3.

Tímto stanoviskem chce EHSV pokračovat v práci, kterou vykonává obecně v oblasti plnění cílů udržitelného rozvoje, a to tím, že se zaměří na určitou geografickou oblast – pobřeží Středozemního moře.

| 2.4. | Generální tajemník OSN předložil zprávu obsahující shrnutí příspěvků otevřených pracovních skupin, které byly pověřeny posouzením univerzálních cílů udržitelného rozvoje po roce 2015, vyplývající z přijetí prohlášení vlád s názvem „Jakou budoucnost chceme?“ po konferenci Rio + 20, které stanovilo rozhodnutí učinit z rozvojových cílů tisíciletí, které jsou specifické pro rozvojové země, cíle univerzální – ač různé –, které by se týkaly celého lidstva jak v průmyslových zemích, tak v rozvojových, rozvíjejících se nebo nejméně rozvinutých zemích. Proběhly rozsáhlé konzultace na různých regionálních a subregionálních úrovních a klíčové skupiny organizované občanské společnosti zastoupené v Organizaci spojených národů měly příležitost se jich zúčastnit a vyjádřit svůj zájem. Bylo přijato 17 cílů a 169 úkolů týkajících se „způsobů provádění a globálního partnerství pro udržitelný rozvoj“. |
| --- | --- |

2.4.

Generální tajemník OSN předložil zprávu obsahující shrnutí příspěvků otevřených pracovních skupin, které byly pověřeny posouzením univerzálních cílů udržitelného rozvoje po roce 2015, vyplývající z přijetí prohlášení vlád s názvem „Jakou budoucnost chceme?“ po konferenci Rio + 20, které stanovilo rozhodnutí učinit z rozvojových cílů tisíciletí, které jsou specifické pro rozvojové země, cíle univerzální – ač různé –, které by se týkaly celého lidstva jak v průmyslových zemích, tak v rozvojových, rozvíjejících se nebo nejméně rozvinutých zemích. Proběhly rozsáhlé konzultace na různých regionálních a subregionálních úrovních a klíčové skupiny organizované občanské společnosti zastoupené v Organizaci spojených národů měly příležitost se jich zúčastnit a vyjádřit svůj zájem. Bylo přijato 17 cílů a 169 úkolů týkajících se „způsobů provádění a globálního partnerství pro udržitelný rozvoj“.

| 2.5. | V roce 2015 se uskuteční dvě akce, které jsou nerozlučně spojeny s cíli udržitelného rozvoje na období pro roce 2015: mezinárodní konference o financování rozvoje v červenci 2015 v Addis Abebě a 21. konference smluvních stran Rámcové úmluvy o změně klimatu koncem roku 2015 v Paříži. |
| --- | --- |

2.5.

V roce 2015 se uskuteční dvě akce, které jsou nerozlučně spojeny s cíli udržitelného rozvoje na období pro roce 2015: mezinárodní konference o financování rozvoje v červenci 2015 v Addis Abebě a 21. konference smluvních stran Rámcové úmluvy o změně klimatu koncem roku 2015 v Paříži.

| 2.6. | Program udržitelného rozvoje na období po roce 2015 má za cíl vytvořit rámec pro budoucí činnost OSN na místě s novým zaměřením na rovnost, sociální začlenění a důstojnou práci při zachování udržitelných zdrojů příjmů pro osoby, které pracují, životního prostředí a tempa obnovy přírodních a biologických zdrojů. Tento program však vychází z tvrzení, že hospodářský model, kterým se řídí naše společnosti, není udržitelný. To znamená, že čelní světoví představitelé budou muset být i nadále velice ambiciózní. Situace na úrovni hospodářské, sociální, environmentální a nakonec i politická situace není v mnoha částech světa udržitelná, zejména v evropsko-středomořském regionu. Pro dosažení cílů udržitelného rozvoje je dle mnoha lidí třeba přinejmenším pozměnit hospodářské a finanční zásady, kterými se v současné době řídí ekonomiky s cílem změnit situaci. |
| --- | --- |

2.6.

Program udržitelného rozvoje na období po roce 2015 má za cíl vytvořit rámec pro budoucí činnost OSN na místě s novým zaměřením na rovnost, sociální začlenění a důstojnou práci při zachování udržitelných zdrojů příjmů pro osoby, které pracují, životního prostředí a tempa obnovy přírodních a biologických zdrojů. Tento program však vychází z tvrzení, že hospodářský model, kterým se řídí naše společnosti, není udržitelný. To znamená, že čelní světoví představitelé budou muset být i nadále velice ambiciózní. Situace na úrovni hospodářské, sociální, environmentální a nakonec i politická situace není v mnoha částech světa udržitelná, zejména v evropsko-středomořském regionu. Pro dosažení cílů udržitelného rozvoje je dle mnoha lidí třeba přinejmenším pozměnit hospodářské a finanční zásady, kterými se v současné době řídí ekonomiky s cílem změnit situaci.

| 2.7. | Severně od Středozemního moře, v zemích jižní Evropy panují sociální a hospodářské situace, které již nejsou přijímány občany a které neumožňují řešit výzvy v oblasti životního prostředí a klimatu, které by Evropanům poskytly příležitosti vybudovat jiný druh environmentálního, ekonomického a sociálního prostoru. Mladí lidé navzdory investicím do jejich vzdělávání prostřednictvím vnitrostátního nebo evropského systému nedisponují rámcem příležitostí k rozvoji a přispění k posílení hospodářské, sociální a environmentální konkurenceschopnosti EU. |
| --- | --- |

2.7.

Severně od Středozemního moře, v zemích jižní Evropy panují sociální a hospodářské situace, které již nejsou přijímány občany a které neumožňují řešit výzvy v oblasti životního prostředí a klimatu, které by Evropanům poskytly příležitosti vybudovat jiný druh environmentálního, ekonomického a sociálního prostoru. Mladí lidé navzdory investicím do jejich vzdělávání prostřednictvím vnitrostátního nebo evropského systému nedisponují rámcem příležitostí k rozvoji a přispění k posílení hospodářské, sociální a environmentální konkurenceschopnosti EU.

| 2.8. | Od roku 2008 vznikl pouze omezený počet pracovních míst, ba naopak, mnoho míst zaniklo a míra počtu nových míst neodpovídá ani demografickému vývoji, ani příchodu na trh nových absolventů, což vede k odmítání úsporných politik bez perspektivy. Politiky a veřejné služby v oblasti vzdělávání, zdraví, dopravy a bydlení jsou zasaženy úspornými opatřeními, ačkoli dosažení cílů udržitelného rozvoje vyžaduje posílení těchto služeb. Počet bezdomovců a osob žijících v nevyhovujícím bydlení v EU 28 nepřetržitě roste, většina pracovních míst je příliš flexibilní, nejistá a bez budoucnosti. Počet málo nebo špatně placených stážistů rychle narůstá, jsme svědky radikalizace evropské společnosti, nesnášenlivosti, zamítnutí druhých, neporozumění, generační propast se zvětšuje a individualismus a přežití vytváří propast mezi profesionálními politiky a frustrovanými občany. |
| --- | --- |

2.8.

Od roku 2008 vznikl pouze omezený počet pracovních míst, ba naopak, mnoho míst zaniklo a míra počtu nových míst neodpovídá ani demografickému vývoji, ani příchodu na trh nových absolventů, což vede k odmítání úsporných politik bez perspektivy. Politiky a veřejné služby v oblasti vzdělávání, zdraví, dopravy a bydlení jsou zasaženy úspornými opatřeními, ačkoli dosažení cílů udržitelného rozvoje vyžaduje posílení těchto služeb. Počet bezdomovců a osob žijících v nevyhovujícím bydlení v EU 28 nepřetržitě roste, většina pracovních míst je příliš flexibilní, nejistá a bez budoucnosti. Počet málo nebo špatně placených stážistů rychle narůstá, jsme svědky radikalizace evropské společnosti, nesnášenlivosti, zamítnutí druhých, neporozumění, generační propast se zvětšuje a individualismus a přežití vytváří propast mezi profesionálními politiky a frustrovanými občany.

| 2.9. | Na jihu Středozemního moře došlo k zamítnutí diktatur, které se zmocnily ekonomických zisků, svobody projevu a rovnosti mezi občany. Několik zemí změnilo způsob přechodu od očekávaného národního konsensu pro demokracii směrem k autoritářskému vládnutí všemocné vojenské třídy. Radikalizované skupiny zároveň využily příležitosti zapojit se do ozbrojené okupace anebo do zločinných režimů. Část Afriky je nyní pod tímto stálým nebezpečím a Blízký a Střední východ čelí největšímu přesidlování obyvatel a vojenským a politickým vlivům, stručně řečeno, civilní obyvatelstvo nemá čas si odpočinout. |
| --- | --- |

2.9.

Na jihu Středozemního moře došlo k zamítnutí diktatur, které se zmocnily ekonomických zisků, svobody projevu a rovnosti mezi občany. Několik zemí změnilo způsob přechodu od očekávaného národního konsensu pro demokracii směrem k autoritářskému vládnutí všemocné vojenské třídy. Radikalizované skupiny zároveň využily příležitosti zapojit se do ozbrojené okupace anebo do zločinných režimů. Část Afriky je nyní pod tímto stálým nebezpečím a Blízký a Střední východ čelí největšímu přesidlování obyvatel a vojenským a politickým vlivům, stručně řečeno, civilní obyvatelstvo nemá čas si odpočinout.

| 2.10. | Je pravděpodobné, že v těchto podmínkách nemůže být žádný cíl udržitelného rozvoje důvěryhodný jakožto způsob obnovit mír, materiální blahobyt a hospodářský rozvoj regionu. Do demokraticky, sociálně a environmentálně nestabilních regionů není možné trvale přivést žádné investice, které by zde setrvaly a prosperovaly. Kromě toho skutečnost, že po mnoho desetiletí těžila z hospodářského rozvoje pouze menšina rodin, osob nebo diktátorů, oslabila instituce schopné fungovat spravedlivě, transparentně a demokraticky. |
| --- | --- |

2.10.

Je pravděpodobné, že v těchto podmínkách nemůže být žádný cíl udržitelného rozvoje důvěryhodný jakožto způsob obnovit mír, materiální blahobyt a hospodářský rozvoj regionu. Do demokraticky, sociálně a environmentálně nestabilních regionů není možné trvale přivést žádné investice, které by zde setrvaly a prosperovaly. Kromě toho skutečnost, že po mnoho desetiletí těžila z hospodářského rozvoje pouze menšina rodin, osob nebo diktátorů, oslabila instituce schopné fungovat spravedlivě, transparentně a demokraticky.

3.   Životní prostředí

| 3.1. | Fakta ukazují, že evropsko-středomořský region je zranitelný vůči přírodním katastrofám, a to jak na pevnině, tak i na moři. Ze zprávy z roku 2013 vyplývá, že středomořské prostředí v pobřežních oblastech poskytuje obživu pro nejméně 150 milionů lidí. Tatáž zpráva cituje UNEP a uvádí, že v oblasti podél pobřeží Středozemního moře se nachází 13 plynových elektráren, 55 rafinerií, 180 elektráren, 750 přístavů pro jachty, 286 obchodních přístavů, 112 letišť a 238 odsolovacích stanic, přičemž většina z nich jsou potenciálními zdroji ekologické katastrofy. Zpráva rovněž uvádí, že stanovení odpovídajících opatření pro zmírnění dopadu v případě přírodních či člověkem způsobených katastrof je hlavní prioritou pro celý region (4). |
| --- | --- |

3.1.

Fakta ukazují, že evropsko-středomořský region je zranitelný vůči přírodním katastrofám, a to jak na pevnině, tak i na moři. Ze zprávy z roku 2013 vyplývá, že středomořské prostředí v pobřežních oblastech poskytuje obživu pro nejméně 150 milionů lidí. Tatáž zpráva cituje UNEP a uvádí, že v oblasti podél pobřeží Středozemního moře se nachází 13 plynových elektráren, 55 rafinerií, 180 elektráren, 750 přístavů pro jachty, 286 obchodních přístavů, 112 letišť a 238 odsolovacích stanic, přičemž většina z nich jsou potenciálními zdroji ekologické katastrofy. Zpráva rovněž uvádí, že stanovení odpovídajících opatření pro zmírnění dopadu v případě přírodních či člověkem způsobených katastrof je hlavní prioritou pro celý region (4).

4.   Zaměstnanost

| 4.1. | Komisař Johannes HAHN ve svém projevu ze dne 28. května zdůraznil potřebu vytvořit 5 milionů nových pracovních míst každý rok, aby byla zajištěna práce pro rostoucí pracovní sílu a pro zajištění sociálního začlenění. Rovněž připomněl, že k dosažení tohoto cíle bude nutné zajistit hospodářský růst nad 6 %. |
| --- | --- |

4.1.

Komisař Johannes HAHN ve svém projevu ze dne 28. května zdůraznil potřebu vytvořit 5 milionů nových pracovních míst každý rok, aby byla zajištěna práce pro rostoucí pracovní sílu a pro zajištění sociálního začlenění. Rovněž připomněl, že k dosažení tohoto cíle bude nutné zajistit hospodářský růst nad 6 %.

| 4.2. | Podpora důstojných pracovních míst (cíl 8) musí být klíčová, neboť práce nízké kvality (nestabilní, špatně placená, bez sociální ochrany) je počátkem chudoby. Proto by bylo dobré se opět zaměřit na kvalitu růstu, kvalitu pracovních podmínek a jistého a zdravého zaměstnání, na sociální ochranu pro pracovníky a jejich rodiny jako základního nástroje boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. |
| --- | --- |

4.2.

Podpora důstojných pracovních míst (cíl 8) musí být klíčová, neboť práce nízké kvality (nestabilní, špatně placená, bez sociální ochrany) je počátkem chudoby. Proto by bylo dobré se opět zaměřit na kvalitu růstu, kvalitu pracovních podmínek a jistého a zdravého zaměstnání, na sociální ochranu pro pracovníky a jejich rodiny jako základního nástroje boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení.

5.   Soukromé zdroje financování

| 5.1. | Příspěvek soukromého sektoru k obchodním partnerstvím pro rozvoj průmyslu, má-li být produktivní a účinný, musí jít ruku v ruce s agendou pro důstojnou práci, která by byla více nekompromisní ohledně spokojenosti s pracovními podmínkami, než tomu bylo doposud. Vytvořená pracovní místa musí být více než kdy dříve kvalitní, dobře placená, šetrná k životnímu prostředí a lidskému zdraví a musí být zajištěna účinnou sociální ochranou (5). To je obzvláště důležité pro země Blízkého východu a severní Afriky, kde nezaměstnanost mladých lidí patří mezi nejvyšší na světě a neustále se zvyšuje, a proto značná část mladých lidí v aktivním věku není zaměstnaných a ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET). Zabezpečení zaručující minimální příjem pro osoby v neformálním sektoru je zásadní pro sociální a politickou stabilitu a předcházení konfliktům, neboť snižuje radikalismus a extremismus, a tím přispívá k politické stabilitě a bezpečnosti (6). Počáteční vzdělávání a odborná příprava, rovnost, zapojení mladých lidí a žen do trhu práce, přání občanů být respektováni, svoboda projevu, důstojné mzdy, bezpečnost, ochrana životního prostředí a veřejného zdraví, vzdělávání dětí v předškolním věku a mezigenerační solidarita jsou společné aspirace na obou stranách Středozemního moře. Tyto aspirace musí být zaručeny vládami bez hrozby nadnárodního soudu, který jednostranně chrání soukromé zájmy, s náležitým významem, který by měl mít mezinárodní obchod pro financování všeobecných cílů (7). |
| --- | --- |

5.1.

Příspěvek soukromého sektoru k obchodním partnerstvím pro rozvoj průmyslu, má-li být produktivní a účinný, musí jít ruku v ruce s agendou pro důstojnou práci, která by byla více nekompromisní ohledně spokojenosti s pracovními podmínkami, než tomu bylo doposud. Vytvořená pracovní místa musí být více než kdy dříve kvalitní, dobře placená, šetrná k životnímu prostředí a lidskému zdraví a musí být zajištěna účinnou sociální ochranou (5). To je obzvláště důležité pro země Blízkého východu a severní Afriky, kde nezaměstnanost mladých lidí patří mezi nejvyšší na světě a neustále se zvyšuje, a proto značná část mladých lidí v aktivním věku není zaměstnaných a ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET). Zabezpečení zaručující minimální příjem pro osoby v neformálním sektoru je zásadní pro sociální a politickou stabilitu a předcházení konfliktům, neboť snižuje radikalismus a extremismus, a tím přispívá k politické stabilitě a bezpečnosti (6). Počáteční vzdělávání a odborná příprava, rovnost, zapojení mladých lidí a žen do trhu práce, přání občanů být respektováni, svoboda projevu, důstojné mzdy, bezpečnost, ochrana životního prostředí a veřejného zdraví, vzdělávání dětí v předškolním věku a mezigenerační solidarita jsou společné aspirace na obou stranách Středozemního moře. Tyto aspirace musí být zaručeny vládami bez hrozby nadnárodního soudu, který jednostranně chrání soukromé zájmy, s náležitým významem, který by měl mít mezinárodní obchod pro financování všeobecných cílů (7).

6.   Prostředky provádění a monitorování cílů

| 6.1. | Mnohostranná jednání v rámci WTO se zaměřují na obchod jako na nástroj provádění pozitivního udržitelného rozvoje. Řada stávajících procesů vyjednávání však vykazuje nedostatek soudržnosti mezi některými cíli volného obchodu a provádění cílů udržitelného rozvoje. Patří sem dohody o službách, jež plánují liberalizovat či privatizovat řadu veřejných služeb, které jsou dostupné velkému počtu občanů a nutné pro provádění cílů, dohody o environmentálních výrobcích, transfery technologií, práva průmyslového vlastnictví, dohody o nových informačních technologiích, o těžebním průmyslu a o orgánech urovnávajících spory mezi nadnárodními společnostmi a státy. Existuje mnoho oblastí, v nichž chvályhodné záměry ztratily důvěryhodnost z důvodu jednání mezi obchodní a státní mocí. |
| --- | --- |

6.1.

Mnohostranná jednání v rámci WTO se zaměřují na obchod jako na nástroj provádění pozitivního udržitelného rozvoje. Řada stávajících procesů vyjednávání však vykazuje nedostatek soudržnosti mezi některými cíli volného obchodu a provádění cílů udržitelného rozvoje. Patří sem dohody o službách, jež plánují liberalizovat či privatizovat řadu veřejných služeb, které jsou dostupné velkému počtu občanů a nutné pro provádění cílů, dohody o environmentálních výrobcích, transfery technologií, práva průmyslového vlastnictví, dohody o nových informačních technologiích, o těžebním průmyslu a o orgánech urovnávajících spory mezi nadnárodními společnostmi a státy. Existuje mnoho oblastí, v nichž chvályhodné záměry ztratily důvěryhodnost z důvodu jednání mezi obchodní a státní mocí.

| 6.2. | Obchodní politika by měla poskytnout rozvojovým zemím politický prostor, včetně možnosti, aby se zaměřily na dopady na nezaměstnanost, zranitelné osoby, rovnost pohlaví a udržitelný rozvoj – spíše než aby podporovaly liberalizaci jako cíl sám o sobě. Za tímto účelem doporučujeme provést úplný přezkum všech obchodních dohod a investičních smluv s cílem určit všechny oblasti, ve kterých mohou omezit schopnost rozvojových zemí předcházet krizím a zvládat je, regulovat kapitálové toky, chránit právo živobytí a vytváření důstojných pracovních míst, prosazovat spravedlivé zdanění, poskytovat základní veřejné služby a zajistit udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

6.2.

Obchodní politika by měla poskytnout rozvojovým zemím politický prostor, včetně možnosti, aby se zaměřily na dopady na nezaměstnanost, zranitelné osoby, rovnost pohlaví a udržitelný rozvoj – spíše než aby podporovaly liberalizaci jako cíl sám o sobě. Za tímto účelem doporučujeme provést úplný přezkum všech obchodních dohod a investičních smluv s cílem určit všechny oblasti, ve kterých mohou omezit schopnost rozvojových zemí předcházet krizím a zvládat je, regulovat kapitálové toky, chránit právo živobytí a vytváření důstojných pracovních míst, prosazovat spravedlivé zdanění, poskytovat základní veřejné služby a zajistit udržitelný rozvoj.

| 6.3. | Vlády by měly provádět povinné posouzení dopadu na lidská práva mnohostranných, vícestranných a dvoustranných dohod o obchodu a investicích se zvláštním zaměřením na právo na rozvoj, a rovněž zvláštní práva na potraviny, zdraví a živobytí, přičemž se zohlední dopady na skupiny na okraji společnosti. To bude zahrnovat provádění návrhu usnesení, jenž byl přijat v Radě pro lidská práva v Ženevě v červnu 2014, s cílem vytvořit pracovní skupinu, která by vypracovala nástroj, který by upravoval mezinárodní právní závazky v oblasti lidských práv pro činnost nadnárodních společností. |
| --- | --- |

6.3.

Vlády by měly provádět povinné posouzení dopadu na lidská práva mnohostranných, vícestranných a dvoustranných dohod o obchodu a investicích se zvláštním zaměřením na právo na rozvoj, a rovněž zvláštní práva na potraviny, zdraví a živobytí, přičemž se zohlední dopady na skupiny na okraji společnosti. To bude zahrnovat provádění návrhu usnesení, jenž byl přijat v Radě pro lidská práva v Ženevě v červnu 2014, s cílem vytvořit pracovní skupinu, která by vypracovala nástroj, který by upravoval mezinárodní právní závazky v oblasti lidských práv pro činnost nadnárodních společností.

| 6.4. | V dané době, kdy se lze domnívat, že se svět vzpamatovává z finanční krize z roku 2008 a z krize demokracie z roku 2011, by investice směřující do zaměstnanosti a životního prostředí související s cíli rozvoje po roce 2015 měly být odečteny z veřejných deficitů a měly by být považovány za investice ve veřejném zájmu, které jsou univerzální, trvalé a udržitelné a měly by být financovány s nulovou sazbou a vyňaty ze spekulativních fondů. |
| --- | --- |

6.4.

V dané době, kdy se lze domnívat, že se svět vzpamatovává z finanční krize z roku 2008 a z krize demokracie z roku 2011, by investice směřující do zaměstnanosti a životního prostředí související s cíli rozvoje po roce 2015 měly být odečteny z veřejných deficitů a měly by být považovány za investice ve veřejném zájmu, které jsou univerzální, trvalé a udržitelné a měly by být financovány s nulovou sazbou a vyňaty ze spekulativních fondů.

| 6.5. | Boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, proti nezákonným finančním tokům určených k praní špinavých peněz pocházejících z protiprávní činnosti, včetně neformální práce, obchodování s lidmi, migrantů či vývozu nezhodnocených odpadů musí umožnit uvolnit další zdroje, které budou zapotřebí pro provádění cílů udržitelného rozvoje (8). |
| --- | --- |

6.5.

Boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, proti nezákonným finančním tokům určených k praní špinavých peněz pocházejících z protiprávní činnosti, včetně neformální práce, obchodování s lidmi, migrantů či vývozu nezhodnocených odpadů musí umožnit uvolnit další zdroje, které budou zapotřebí pro provádění cílů udržitelného rozvoje (8).

| 6.6. | Konečně je třeba zohlednit, že stávající mezinárodní právní nástroje jsou rovněž prostředky provádění a že kdyby některé úmluvy – například základní úmluvy MOP týkající se práce, Úmluva Organizace spojených národů ze dne 18. prosince 1979 o odstranění všech forem diskriminace žen, úmluva OSN o ochraně migrujících pracovníků a jejich rodin, úmluva č. 189 o ochraně pracovníků v domácnosti, úmluva č. 184 o bezpečnosti a ochraně zdraví v zemědělství, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a jeho opční protokol, to jsou pouze příklady – byly ratifikovány a provedeny do vnitrostátních předpisů v pozitivním právu všech států, které jsou členy Unie pro Středomoří, představovaly by prioritní nefinančních prostředky provádění, které by již samy o sobě zajišťovaly právní ochranu (de iure) osob, která je nutná pro uskutečnění (de facto) řady cílů udržitelného rozvoje:
  Cíle udržitelného rozvoje (9) | Cíl 1: vymýtit chudobu ve všech jejích formách a všude |
| --- | --- | --- |

6.6.

Konečně je třeba zohlednit, že stávající mezinárodní právní nástroje jsou rovněž prostředky provádění a že kdyby některé úmluvy – například základní úmluvy MOP týkající se práce, Úmluva Organizace spojených národů ze dne 18. prosince 1979 o odstranění všech forem diskriminace žen, úmluva OSN o ochraně migrujících pracovníků a jejich rodin, úmluva č. 189 o ochraně pracovníků v domácnosti, úmluva č. 184 o bezpečnosti a ochraně zdraví v zemědělství, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a jeho opční protokol, to jsou pouze příklady – byly ratifikovány a provedeny do vnitrostátních předpisů v pozitivním právu všech států, které jsou členy Unie pro Středomoří, představovaly by prioritní nefinančních prostředky provádění, které by již samy o sobě zajišťovaly právní ochranu (de iure) osob, která je nutná pro uskutečnění (de facto) řady cílů udržitelného rozvoje:

Cíle udržitelného rozvoje (9)

Cíl 1: vymýtit chudobu ve všech jejích formách a všude

| | Cíl 2: vymýtit hlad, dosáhnout zabezpečení potravin a lepší výživy a podporovat udržitelné zemědělství |
| --- | --- |

Cíl 2: vymýtit hlad, dosáhnout zabezpečení potravin a lepší výživy a podporovat udržitelné zemědělství

| | Cíl 3: zajistit zdravé životy a podporovat dobré životní podmínky pro všechny osoby každého věku |
| --- | --- |

Cíl 3: zajistit zdravé životy a podporovat dobré životní podmínky pro všechny osoby každého věku

| | Cíl 4: zajistit inkluzivní a spravedlivé kvalitní vzdělávání a podporovat celoživotní učení pro všechny |
| --- | --- |

Cíl 4: zajistit inkluzivní a spravedlivé kvalitní vzdělávání a podporovat celoživotní učení pro všechny

| | Cíl 5: dosáhnout rovnosti žen a mužů a posílit postavení všech žen a dívek |
| --- | --- |

Cíl 5: dosáhnout rovnosti žen a mužů a posílit postavení všech žen a dívek

| | Cíl 6: zajistit dostupnost vody a udržitelné vodohospodářství a hygienické podmínky pro všechny |
| --- | --- |

Cíl 6: zajistit dostupnost vody a udržitelné vodohospodářství a hygienické podmínky pro všechny

| | Cíl 7: zajistit přístup k dostupné, spolehlivé, udržitelné a moderní energii pro všechny |
| --- | --- |

Cíl 7: zajistit přístup k dostupné, spolehlivé, udržitelné a moderní energii pro všechny

| | Cíl 8: podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny |
| --- | --- |

Cíl 8: podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny

| | Cíl 9: budovat odolnou infrastrukturu, podporovat inkluzivní a udržitelnou industrializaci a inovaci |
| --- | --- |

Cíl 9: budovat odolnou infrastrukturu, podporovat inkluzivní a udržitelnou industrializaci a inovaci

| | Cíl 10: snižovat nerovnost v rámci zemí a mezi nimi |
| --- | --- |

Cíl 10: snižovat nerovnost v rámci zemí a mezi nimi

| | Cíl 11: učinit města a lidská sídla inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná |
| --- | --- |

Cíl 11: učinit města a lidská sídla inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná

| | Cíl 12: zajistit udržitelné vzorce spotřeby a výroby |
| --- | --- |

Cíl 12: zajistit udržitelné vzorce spotřeby a výroby

| | Cíl 13. přijmout okamžitá opatření k boji proti změně klimatu a jejím dopadům (10) |
| --- | --- |

Cíl 13. přijmout okamžitá opatření k boji proti změně klimatu a jejím dopadům (10)

| | Cíl 14. zachovat a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje pro udržitelný rozvoj |
| --- | --- |

Cíl 14. zachovat a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje pro udržitelný rozvoj

| | Cíl 15. chránit a obnovovat pozemní ekosystémy a podporovat jejich udržitelné využití, udržitelně spravovat lesy, bojovat s desertifikací, zastavit a zvrátit degradaci půdy a zastavit ztrátu biologické rozmanitosti |
| --- | --- |

Cíl 15. chránit a obnovovat pozemní ekosystémy a podporovat jejich udržitelné využití, udržitelně spravovat lesy, bojovat s desertifikací, zastavit a zvrátit degradaci půdy a zastavit ztrátu biologické rozmanitosti

| | Cíl 16. podporovat mírové a inkluzivní společnosti za účelem udržitelného rozvoje, poskytovat přístup ke spravedlnosti všem občanům a budovat účinné, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních |
| --- | --- |

Cíl 16. podporovat mírové a inkluzivní společnosti za účelem udržitelného rozvoje, poskytovat přístup ke spravedlnosti všem občanům a budovat účinné, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních

| | Cíl 17. posílit způsoby provádění a obnovit globální partnerství pro udržitelný rozvoj |
| --- | --- |

Cíl 17. posílit způsoby provádění a obnovit globální partnerství pro udržitelný rozvoj

| 6.7. | Dne 28. května 2015 Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor uspořádaly společně s Evropskou komisí fórum občanské společnosti zemí Euromed, kterého se zúčastnili komisař Johannes HAHN, místopředsedkyně Komise, Federica MOGHERINI a také předseda Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

6.7.

Dne 28. května 2015 Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor uspořádaly společně s Evropskou komisí fórum občanské společnosti zemí Euromed, kterého se zúčastnili komisař Johannes HAHN, místopředsedkyně Komise, Federica MOGHERINI a také předseda Evropského parlamentu.

| 6.8. | Během tohoto fóra zaměřeného na projednání nových směrů politiky sousedství EU komisař Johannes HAHN připomněl různé prostředky, které byly přímo přiděleny na humanitární krizi v Sýrii a v sousedních zemích – resp. 52 milionů EUR v rámci nástroje sousedství pro občanskou společnost, a popsal přijatá opatření, k nimž je třeba připočíst 40 miliónů v rámci regionálního svěřeneckého fondu Evropské unie. |
| --- | --- |

6.8.

Během tohoto fóra zaměřeného na projednání nových směrů politiky sousedství EU komisař Johannes HAHN připomněl různé prostředky, které byly přímo přiděleny na humanitární krizi v Sýrii a v sousedních zemích – resp. 52 milionů EUR v rámci nástroje sousedství pro občanskou společnost, a popsal přijatá opatření, k nimž je třeba připočíst 40 miliónů v rámci regionálního svěřeneckého fondu Evropské unie.

| 6.9. | Konečně je třeba odkázat na evropskou agendu v oblasti migrace, kterou Evropská komise zveřejnila dva týdny po summitu hlav států a předsedů vlád a která navrhuje konkrétní rozdělení akcí na znovuusídlení a přijímání uprchlíků podle čl. 78 odst. 3 SFEU (11). |
| --- | --- |

6.9.

Konečně je třeba odkázat na evropskou agendu v oblasti migrace, kterou Evropská komise zveřejnila dva týdny po summitu hlav států a předsedů vlád a která navrhuje konkrétní rozdělení akcí na znovuusídlení a přijímání uprchlíků podle čl. 78 odst. 3 SFEU (11).

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisařka Neven Mimica, 508. plenární zasedání EHSV dne 28. května 2015.

1

(2)  http://www.etf.europa.eu/web.nsf/pages/home

2

(3)  http://eeas.europa.eu/statements-eeas/2015/150528_01_fr.htm

3

(4)  http://www.preventionweb.net – program pro evropsko-středomořské partnerství (PPRD Jih) únor 2013.

4

(5)  Viz stanovisko EHSV Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce, (Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 82).

5

(6)  Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu, slyšení EHSV, 22. května 2015, solidární vize ohledně období po 2015.

6

(7)  Stanovisko EHSV, REX/441 (viz strana 49 v tomto Úředním věstníku).

7

(8)  Nejméně 1  000 miliard USD podle zdrojů Světové banky, MMF, transparency.org atd.

8

(9)  V souladu s předběžným návrhem výsledného dokumentu z ledna 2015 pro summit OSN, jenž má přijmout rozvojovou agendu na období po roce 2015.

9

(10)  Uznání, že Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu je primárním mezinárodním a mezivládním fórem pro vyjednávání globální odpovědi na změnu klimatu.

10

(11)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/news/news/2015/20150527_02_en.htm

11

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/49

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování rozvoje – postoj občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/08)

| Zpravodaj: | Ivan VOLEŠ |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ivan VOLEŠ

Dne 18. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Financování rozvoje – postoj občanské společnosti.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 142 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV požaduje, aby nová rozvojová agenda měla globální rozměr a byla zaměřena na zlepšení kvality života lidí. Musí být založena na respektování lidských práv, prevenci konfliktů a jejich mírovém řešení, řádné správě věcí veřejných, snižování sociálních nerovností, posílení role žen a zapojení všech, kdo pociťují zodpovědnost za rozvoj tohoto světa a jeho zachování pro budoucí generace. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV požaduje, aby nová rozvojová agenda měla globální rozměr a byla zaměřena na zlepšení kvality života lidí. Musí být založena na respektování lidských práv, prevenci konfliktů a jejich mírovém řešení, řádné správě věcí veřejných, snižování sociálních nerovností, posílení role žen a zapojení všech, kdo pociťují zodpovědnost za rozvoj tohoto světa a jeho zachování pro budoucí generace.

| 1.2. | EHSV podporuje přijetí navržených udržitelných cílů rozvoje a požaduje mobilizaci všech dostupných finančních zdrojů a jejich transparentní a efektivní využívání k vyvážené integraci ekonomického, sociálního a environmentálního rozměru udržitelného rozvoje. Je třeba bojovat s plýtváním prostředků ve válečných konfliktech, s jejich ilegálními transfery a únikem do šedé ekonomiky. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV podporuje přijetí navržených udržitelných cílů rozvoje a požaduje mobilizaci všech dostupných finančních zdrojů a jejich transparentní a efektivní využívání k vyvážené integraci ekonomického, sociálního a environmentálního rozměru udržitelného rozvoje. Je třeba bojovat s plýtváním prostředků ve válečných konfliktech, s jejich ilegálními transfery a únikem do šedé ekonomiky.

| 1.3. | EHSV požaduje, aby podpora sociálního dialogu byla zařazena mezi rozvojové priority, protože jde o důležitý nástroj pro vyvážené zohlednění zájmů sociálních partnerů umožňující zachovat sociální smír, nezbytný pro úspěšnou realizaci cílů udržitelného rozvoje (SDG). |
| --- | --- |

1.3.

EHSV požaduje, aby podpora sociálního dialogu byla zařazena mezi rozvojové priority, protože jde o důležitý nástroj pro vyvážené zohlednění zájmů sociálních partnerů umožňující zachovat sociální smír, nezbytný pro úspěšnou realizaci cílů udržitelného rozvoje (SDG).

| 1.4. | Oficiální rozvojová pomoc (ODA) musí být zaměřena zejména na nejméně rozvinuté a na zranitelné země. EU by měla potvrdit svůj závazek poskytovat celkovou ODA ve výši 0,7 % HNP a 0,15–0,20 % pro nejméně rozvinuté země. Tento závazek musí být spojen s požadavkem na řádné a účelné využívání všech finančních zdrojů rozvojové pomoci v souladu se zásadami odsouhlasenými v Monterrey, Dohá a Pusanu. |
| --- | --- |

1.4.

Oficiální rozvojová pomoc (ODA) musí být zaměřena zejména na nejméně rozvinuté a na zranitelné země. EU by měla potvrdit svůj závazek poskytovat celkovou ODA ve výši 0,7 % HNP a 0,15–0,20 % pro nejméně rozvinuté země. Tento závazek musí být spojen s požadavkem na řádné a účelné využívání všech finančních zdrojů rozvojové pomoci v souladu se zásadami odsouhlasenými v Monterrey, Dohá a Pusanu.

| 1.5. | ODA by neměla být posuzována pouze podle svého finančního objemu, ale měla by být hodnocena její kvalita a přínos k udržitelnému rozvoji. K tomu je třeba vypracovat nové indikátory hodnocení její účinnosti. |
| --- | --- |

1.5.

ODA by neměla být posuzována pouze podle svého finančního objemu, ale měla by být hodnocena její kvalita a přínos k udržitelnému rozvoji. K tomu je třeba vypracovat nové indikátory hodnocení její účinnosti.

| 1.6. | Pro zefektivnění rozpočtové podpory rozvojových zemí doporučuje EHSV využít zkušeností z provádění politiky soudržnosti EU a jejich nástrojů, jako jsou strukturální fondy a fondy soudržnosti k tomu, aby rozvojové prostředky byly cíleně využity k dosažení SDG. |
| --- | --- |

1.6.

Pro zefektivnění rozpočtové podpory rozvojových zemí doporučuje EHSV využít zkušeností z provádění politiky soudržnosti EU a jejich nástrojů, jako jsou strukturální fondy a fondy soudržnosti k tomu, aby rozvojové prostředky byly cíleně využity k dosažení SDG.

| 1.7. | Pro lepší využití domácích zdrojů jak veřejných, tak i soukromých, jejichž význam bude růst, je nutné uskutečnit zásadní fiskální reformy, zavést řádnou daňovou správu, integrovat neformální sektor do řádné ekonomiky a činit odhodlané kroky k potírání a prevenci korupce. Tomu by napomohlo uzavření mezinárodní dohody o boji proti daňovým únikům, daňovým rájům a ilegálním finančním tokům a zlepšení spolupráce s OECD a daňovým výborem OSN. |
| --- | --- |

1.7.

Pro lepší využití domácích zdrojů jak veřejných, tak i soukromých, jejichž význam bude růst, je nutné uskutečnit zásadní fiskální reformy, zavést řádnou daňovou správu, integrovat neformální sektor do řádné ekonomiky a činit odhodlané kroky k potírání a prevenci korupce. Tomu by napomohlo uzavření mezinárodní dohody o boji proti daňovým únikům, daňovým rájům a ilegálním finančním tokům a zlepšení spolupráce s OECD a daňovým výborem OSN.

| 1.8. | EHSV podporuje zapojení soukromého sektoru do realizace projektů, které nejsou komerčně proveditelné nebo jen částečně, cestou partnerství veřejného a soukromého sektoru a financování projektů PPP prostřednictvím „blendingu“. Předpokladem jejich úspěšné realizace je ex ante hodnocení jejich udržitelnosti dodržování zásad transparentnosti včetně reportingu, sdílené odpovědnosti a vymahatelnosti závazků. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV podporuje zapojení soukromého sektoru do realizace projektů, které nejsou komerčně proveditelné nebo jen částečně, cestou partnerství veřejného a soukromého sektoru a financování projektů PPP prostřednictvím „blendingu“. Předpokladem jejich úspěšné realizace je ex ante hodnocení jejich udržitelnosti dodržování zásad transparentnosti včetně reportingu, sdílené odpovědnosti a vymahatelnosti závazků.

| 1.9. | EHSV uznává potenciální přínos přímých zahraničních investic pro rozvoj, pokud budou usměrněny na realizaci SDG. Výnosy z přímých zahraničních investic by měly být přednostně reinvestovány v těch rozvojových zemích, kde byly vytvořeny. Přijímající země by měly mít jasnou investiční strategii. Nové investorské země, jako je Čína, Brazílie, Indie a další, by měly ve svých investicích v rozvojových zemích zohledňovat zásady udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV uznává potenciální přínos přímých zahraničních investic pro rozvoj, pokud budou usměrněny na realizaci SDG. Výnosy z přímých zahraničních investic by měly být přednostně reinvestovány v těch rozvojových zemích, kde byly vytvořeny. Přijímající země by měly mít jasnou investiční strategii. Nové investorské země, jako je Čína, Brazílie, Indie a další, by měly ve svých investicích v rozvojových zemích zohledňovat zásady udržitelného rozvoje.

| 1.10. | EHSV podporuje inovativní a doplňkové zdroje financování rozvoje, jako je skupinové financování, aktivity mezinárodních charitativních fondů, převody úspor diaspory do zemí původu. Vítá některé návrhy nových zdrojů financování předložené Vedoucí skupinou pro inovativní financování rozvoje, které by se mohly stát významným zdrojem za podmínky, že budou uplatněny globálně a nebudou příliš zatěžovat příslušné odvětví. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV podporuje inovativní a doplňkové zdroje financování rozvoje, jako je skupinové financování, aktivity mezinárodních charitativních fondů, převody úspor diaspory do zemí původu. Vítá některé návrhy nových zdrojů financování předložené Vedoucí skupinou pro inovativní financování rozvoje, které by se mohly stát významným zdrojem za podmínky, že budou uplatněny globálně a nebudou příliš zatěžovat příslušné odvětví.

| 1.11. | Občanská společnost zahrnující sociální partnery a nevládní organizace musí být mnohem účinněji a strukturovaněji zapojena do formulování rozvojových programů, monitorování jejich naplňování a hodnocení jejich výstupů a dopadů. Proto je třeba jak v rozvojových tak i rozvinutých zemích systematicky vytvářet a zlepšovat systém kontroly procesů rozvojové pomoci a zapojit do něj relevantní organizace občanské společnosti. EHSV nabízí v tomto směru své rozsáhlé zkušenosti ze spolupráce s partnery v zemích AKP, Latinské Ameriky, Asie, Východního partnerství, Euromed a dalších. |
| --- | --- |

1.11.

Občanská společnost zahrnující sociální partnery a nevládní organizace musí být mnohem účinněji a strukturovaněji zapojena do formulování rozvojových programů, monitorování jejich naplňování a hodnocení jejich výstupů a dopadů. Proto je třeba jak v rozvojových tak i rozvinutých zemích systematicky vytvářet a zlepšovat systém kontroly procesů rozvojové pomoci a zapojit do něj relevantní organizace občanské společnosti. EHSV nabízí v tomto směru své rozsáhlé zkušenosti ze spolupráce s partnery v zemích AKP, Latinské Ameriky, Asie, Východního partnerství, Euromed a dalších.

| 1.12. | Aby občanská společnost mohla plnit tento úkol, je třeba ji podpořit programy budování kapacit institucí občanské společnosti v partnerských zemích. |
| --- | --- |

1.12.

Aby občanská společnost mohla plnit tento úkol, je třeba ji podpořit programy budování kapacit institucí občanské společnosti v partnerských zemích.

2.   Základní postoje EHSV k rozvojové agendě po roce 2015

| 2.1. | Rok 2015 je klíčový z hlediska formulace nového globálního přístupu k rozvoji. Hlavního poslání rozvojových cílů tisíciletí – snížení chudoby – bylo dosaženo jen částečně. Nové cíle udržitelného rozvoje (SDG) (1) by měly přinést zásadní změny, po kterých EHSV dlouhodobě volá. Výbor vítá, že řada jeho doporučení byla do SDG zapracována. |
| --- | --- |

2.1.

Rok 2015 je klíčový z hlediska formulace nového globálního přístupu k rozvoji. Hlavního poslání rozvojových cílů tisíciletí – snížení chudoby – bylo dosaženo jen částečně. Nové cíle udržitelného rozvoje (SDG) (1) by měly přinést zásadní změny, po kterých EHSV dlouhodobě volá. Výbor vítá, že řada jeho doporučení byla do SDG zapracována.

| 2.2. | EHSV požadoval ve svých nedávných stanoviscích, aby se nové cíle rozvoje staly součástí globálního udržitelného rozvoje (2), prosazoval nezastupitelnou úlohu občanské společnosti v rozvojové politice (3), poukázal na nezbytnost zařazení sociálního pojištění do rozvojové politiky EU (4), předložil řadu návrhů na zapojení soukromého sektoru do rozvoje po roce 2015 (5), na zařazení cílů udržitelného rozvoje a úlohy občanské společnosti do investičních dohod EU (6), na příspěvek obchodu k růstu a rozvoji (7) a k cílům na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu (8). Mimořádná společná schůze specializované sekce REX a Střediska pro sledování udržitelného rozvoje EHSV 20. října 2014 přijala doporučení k agendě pro udržitelný rozvoj v období po roce 2015, která jsou platná pro nadcházející jednání o SDG a jejich financování. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV požadoval ve svých nedávných stanoviscích, aby se nové cíle rozvoje staly součástí globálního udržitelného rozvoje (2), prosazoval nezastupitelnou úlohu občanské společnosti v rozvojové politice (3), poukázal na nezbytnost zařazení sociálního pojištění do rozvojové politiky EU (4), předložil řadu návrhů na zapojení soukromého sektoru do rozvoje po roce 2015 (5), na zařazení cílů udržitelného rozvoje a úlohy občanské společnosti do investičních dohod EU (6), na příspěvek obchodu k růstu a rozvoji (7) a k cílům na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu (8). Mimořádná společná schůze specializované sekce REX a Střediska pro sledování udržitelného rozvoje EHSV 20. října 2014 přijala doporučení k agendě pro udržitelný rozvoj v období po roce 2015, která jsou platná pro nadcházející jednání o SDG a jejich financování.

| 2.3. | Důležitou součástí rozvojové agendy po roce 2015 se musí stát sociální dialog jako nástroj pro řešení vztahů mezi zaměstnavateli a zaměstnanci, umožňující díky vyváženému zohlednění jejich zájmů v kolektivních dohodách zachovat sociální smír, který je nezbytný pro úspěšný kontinuální rozvoj dané společnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Důležitou součástí rozvojové agendy po roce 2015 se musí stát sociální dialog jako nástroj pro řešení vztahů mezi zaměstnavateli a zaměstnanci, umožňující díky vyváženému zohlednění jejich zájmů v kolektivních dohodách zachovat sociální smír, který je nezbytný pro úspěšný kontinuální rozvoj dané společnosti.

| 2.4. | EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byla v probíhajících jednáních v rámci WTO nebo v současných jednáních EU o oblasti environmentálních produktů a služeb a provádění stávajících dohod WTO zajištěna soudržnost mezi cíli volného obchodu a provádění cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byla v probíhajících jednáních v rámci WTO nebo v současných jednáních EU o oblasti environmentálních produktů a služeb a provádění stávajících dohod WTO zajištěna soudržnost mezi cíli volného obchodu a provádění cílů udržitelného rozvoje.

| 2.5. | Všechny dohody o obchodu a investicích by měly být v souladu s kritérii udržitelného rozvoje, včetně jejich dopadu na zaměstnanost, zranitelné osoby a rovnost žen a mužů. Neměly by rozvíjejícím se zemím bránit ve zvládání krizí, regulaci kapitálových toků, uplatňování spravedlivého zdanění a poskytování základních veřejných služeb. EU by měla provádět plnohodnotná posouzení dopadů na udržitelnost (zejména u dohod o hospodářském partnerství) a zaměřovat se přitom obzvláště na právo na rozvoj a zvláštní práva – právo na potraviny, zdraví a spravedlivou mzdu – a zohlednit i dopad na zranitelné skupiny. |
| --- | --- |

2.5.

Všechny dohody o obchodu a investicích by měly být v souladu s kritérii udržitelného rozvoje, včetně jejich dopadu na zaměstnanost, zranitelné osoby a rovnost žen a mužů. Neměly by rozvíjejícím se zemím bránit ve zvládání krizí, regulaci kapitálových toků, uplatňování spravedlivého zdanění a poskytování základních veřejných služeb. EU by měla provádět plnohodnotná posouzení dopadů na udržitelnost (zejména u dohod o hospodářském partnerství) a zaměřovat se přitom obzvláště na právo na rozvoj a zvláštní práva – právo na potraviny, zdraví a spravedlivou mzdu – a zohlednit i dopad na zranitelné skupiny.

| 2.6. | Globální konsensus pro udržitelný rozvoj musí respektovat základní lidská práva a zaměřit se na prevenci konfliktů a budování míru, odstraňování nerovností v sociální oblasti, řádnou správu věcí veřejných, podporu místních demokratických samospráv, posílení role žen a zapojení soukromého sektoru do rozvoje. Členové OSN by za tímto účelem měli přijmout, prosazovat a ratifikovat mezinárodní právní nástroje, úmluvy, dohody a předpisy (9). Sdělení Evropské komise Globální partnerství pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj po roce 2015 (10) považujeme za dobré východisko pro nadcházející jednání a vyzýváme EU, aby v nich hrála přední roli. |
| --- | --- |

2.6.

Globální konsensus pro udržitelný rozvoj musí respektovat základní lidská práva a zaměřit se na prevenci konfliktů a budování míru, odstraňování nerovností v sociální oblasti, řádnou správu věcí veřejných, podporu místních demokratických samospráv, posílení role žen a zapojení soukromého sektoru do rozvoje. Členové OSN by za tímto účelem měli přijmout, prosazovat a ratifikovat mezinárodní právní nástroje, úmluvy, dohody a předpisy (9). Sdělení Evropské komise Globální partnerství pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj po roce 2015 (10) považujeme za dobré východisko pro nadcházející jednání a vyzýváme EU, aby v nich hrála přední roli.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV zdůrazňuje potřebu holistického přístupu k udržitelnému rozvoji. Za svůj rozvoj je prioritně zodpovědná každá země a globální komunita zodpovídá za vytváření usnadňujícího mezinárodního prostředí příznivého pro udržitelný rozvoj všech zemí, zahrnujícího péči o globální veřejné statky, zachování přírodních zdrojů, stabilní finanční trhy, otevřený mezinárodní obchod, řízenou migraci a cílenou podporu technologického rozvoje zaměřeného na udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV zdůrazňuje potřebu holistického přístupu k udržitelnému rozvoji. Za svůj rozvoj je prioritně zodpovědná každá země a globální komunita zodpovídá za vytváření usnadňujícího mezinárodního prostředí příznivého pro udržitelný rozvoj všech zemí, zahrnujícího péči o globální veřejné statky, zachování přírodních zdrojů, stabilní finanční trhy, otevřený mezinárodní obchod, řízenou migraci a cílenou podporu technologického rozvoje zaměřeného na udržitelný rozvoj.

| 3.2. | Předpokladem realizace SDG je mobilizace všech dostupných finančních zdrojů. Podle odhadů Unctad (11) roční potřeby investic v rozvojových zemích pro splnění klíčových cílů udržitelného rozvoje v letech 2015 až 2030 představují 3,9 bilionů USD, s tím, že kolem 2,5 bilionů USD není pokryto. |
| --- | --- |

3.2.

Předpokladem realizace SDG je mobilizace všech dostupných finančních zdrojů. Podle odhadů Unctad (11) roční potřeby investic v rozvojových zemích pro splnění klíčových cílů udržitelného rozvoje v letech 2015 až 2030 představují 3,9 bilionů USD, s tím, že kolem 2,5 bilionů USD není pokryto.

| 3.3. | EHSV sdílí přesvědčení, že ve světě existuje dostatek využitelných zdrojů financování. Vedle oficiálních zdrojů (12) existují skryté zdroje, jako je financování válečných aktivit a konfliktů ve světě. Disponibilitu zdrojů rovněž omezují zejména daňové úniky, šedá ekonomika a ilegální finanční transfery, proti kterým je třeba systematicky bojovat. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV sdílí přesvědčení, že ve světě existuje dostatek využitelných zdrojů financování. Vedle oficiálních zdrojů (12) existují skryté zdroje, jako je financování válečných aktivit a konfliktů ve světě. Disponibilitu zdrojů rovněž omezují zejména daňové úniky, šedá ekonomika a ilegální finanční transfery, proti kterým je třeba systematicky bojovat.

| 3.4. | Hledání a mobilizaci zdrojů nelze oddělit od požadavku na jejich řádné využívání. Je třeba se nadále řídit zásadami účinnosti a efektivnosti rozvojové pomoci odsouhlasenými v Monterrey, Dohá a Pusanu a rozhodně čelit nehospodárnému a neúčelnému využívání všech forem finančních i nefinančních zdrojů určených na rozvoj. |
| --- | --- |

3.4.

Hledání a mobilizaci zdrojů nelze oddělit od požadavku na jejich řádné využívání. Je třeba se nadále řídit zásadami účinnosti a efektivnosti rozvojové pomoci odsouhlasenými v Monterrey, Dohá a Pusanu a rozhodně čelit nehospodárnému a neúčelnému využívání všech forem finančních i nefinančních zdrojů určených na rozvoj.

| 3.5. | Rozvojová pomoc by neměla být hodnocena jen podle své výše, ale měla by být posuzována její kvalita a přínos pro dosažení cílů udržitelného rozvoje a zlepšení života lidí. K tomu je potřeba vytvořit nové indikátory zahrnující hodnotová kritéria a posílit statistické úřady rozvojových zemí včetně předávání know-how a vzájemných informací. |
| --- | --- |

3.5.

Rozvojová pomoc by neměla být hodnocena jen podle své výše, ale měla by být posuzována její kvalita a přínos pro dosažení cílů udržitelného rozvoje a zlepšení života lidí. K tomu je potřeba vytvořit nové indikátory zahrnující hodnotová kritéria a posílit statistické úřady rozvojových zemí včetně předávání know-how a vzájemných informací.

| 3.6. | Sladění zájmů soukromého sektoru s veřejnými cíli by napomohla širší participace organizací celého spektra občanské společnosti na formulování národních cílů a plánů rozvoje. Jejich společným zájmem je prosazení zásad transparentnosti, otevřenosti veřejných zakázek, efektivity a účelnosti vložených prostředků a odpovědnosti veřejných činitelů za implementaci přijaté strategie rozvoje. |
| --- | --- |

3.6.

Sladění zájmů soukromého sektoru s veřejnými cíli by napomohla širší participace organizací celého spektra občanské společnosti na formulování národních cílů a plánů rozvoje. Jejich společným zájmem je prosazení zásad transparentnosti, otevřenosti veřejných zakázek, efektivity a účelnosti vložených prostředků a odpovědnosti veřejných činitelů za implementaci přijaté strategie rozvoje.

| 3.7. | Ke splnění své úlohy v rozvoji potřebuje soukromý sektor příznivé podnikatelské prostředí zahrnující dodržování obecně uznávaných demokratických zásad právního státu, které usnadní zakládání a růst podniků, sníží byrokracii, zvýší transparentnost, omezí korupci a povzbudí investice. Je třeba, aby se soukromý sektor řídil mezinárodně uznávanými zásadami společenské odpovědnosti podniků, dodržoval základní ekonomická a sociální práva a požadavky udržitelného rozvoje a vytvářel nová pracovní místa v souladu s Agendou důstojné práce MOP. |
| --- | --- |

3.7.

Ke splnění své úlohy v rozvoji potřebuje soukromý sektor příznivé podnikatelské prostředí zahrnující dodržování obecně uznávaných demokratických zásad právního státu, které usnadní zakládání a růst podniků, sníží byrokracii, zvýší transparentnost, omezí korupci a povzbudí investice. Je třeba, aby se soukromý sektor řídil mezinárodně uznávanými zásadami společenské odpovědnosti podniků, dodržoval základní ekonomická a sociální práva a požadavky udržitelného rozvoje a vytvářel nová pracovní místa v souladu s Agendou důstojné práce MOP.

| 3.8. | EHSV vyzývá k větší koordinaci a soudržnosti všech politik EU souvisejících s udržitelným rozvojem (13), aby se předešlo případům dublování, překrývání, fragmentace a někdy i rozporuplnosti přístupů a aby se prohloubila systematická koordinace bilaterální rozvojové pomoci členských států zaměřené na realizaci SDG. |
| --- | --- |

3.8.

EHSV vyzývá k větší koordinaci a soudržnosti všech politik EU souvisejících s udržitelným rozvojem (13), aby se předešlo případům dublování, překrývání, fragmentace a někdy i rozporuplnosti přístupů a aby se prohloubila systematická koordinace bilaterální rozvojové pomoci členských států zaměřené na realizaci SDG.

| 4. | Konkrétní připomínky |
| --- | --- |

4.

4.1.   
  Oficiální rozvojová pomoc (ODA)

| 4.1.1. | Přesto, že ODA nemůže pokrýt veškeré potřeby rozvojové pomoci, bude nadále nezbytná pro obyvatele zemí nejméně rozvinutých, zasažených ozbrojeným konfliktem, ohrožených přírodními katastrofami, epidemiemi a žijící na izolovaných ostrovech a v zemích bez přístupu k moři. |
| --- | --- |

4.1.1.

Přesto, že ODA nemůže pokrýt veškeré potřeby rozvojové pomoci, bude nadále nezbytná pro obyvatele zemí nejméně rozvinutých, zasažených ozbrojeným konfliktem, ohrožených přírodními katastrofami, epidemiemi a žijící na izolovaných ostrovech a v zemích bez přístupu k moři.

| 4.1.2. | Prostředky ODA by měly být využívány prioritně pro likvidaci chudoby v chudých a zranitelných zemích. EHSV poukazuje na to, že chudoba vzrostla i v zemích se středním příjmem v důsledku nerovného rozdělení bohatství. Je třeba využít pákového efektu ODA k mobilizaci všech zdrojů pomoci včetně soukromých investic na odstranění chudoby. |
| --- | --- |

4.1.2.

Prostředky ODA by měly být využívány prioritně pro likvidaci chudoby v chudých a zranitelných zemích. EHSV poukazuje na to, že chudoba vzrostla i v zemích se středním příjmem v důsledku nerovného rozdělení bohatství. Je třeba využít pákového efektu ODA k mobilizaci všech zdrojů pomoci včetně soukromých investic na odstranění chudoby.

| 4.1.3. | EHSV žádá Komisi a Radu, aby pro jednání na konferenci v Addis Abebě dohodly jasnou společnou evropskou pozici ohledně ODA. EU by měla potvrdit závazek poskytovat celkovou ODA ve výši 0,7 % HNP a 0,15– 0,20 % HNP jako ODA pro nejméně rozvinuté země. EHSV upozorňuje, že opatření na ochranu klimatu, o nichž se bude jednat na konferenci v Paříži v prosinci 2015, si vyžádají dodatečné zdroje. |
| --- | --- |

4.1.3.

EHSV žádá Komisi a Radu, aby pro jednání na konferenci v Addis Abebě dohodly jasnou společnou evropskou pozici ohledně ODA. EU by měla potvrdit závazek poskytovat celkovou ODA ve výši 0,7 % HNP a 0,15– 0,20 % HNP jako ODA pro nejméně rozvinuté země. EHSV upozorňuje, že opatření na ochranu klimatu, o nichž se bude jednat na konferenci v Paříži v prosinci 2015, si vyžádají dodatečné zdroje.

| 4.1.4. | Samotné údaje o výši ODA neukazují na kvalitu a výsledky poskytnuté pomoci a její skutečné dopady na rozvoj přijímající země. EHSV podporuje návrh Výboru pro rozvojovou pomoc (DAC) OECD, aby vedle ODA byla sledována rovněž pomoc a podpora udržitelnému rozvoji poskytovaná mimo rámec ODA (14). Nefinanční podpora má mnohdy větší rozvojový přínos pro danou zemi než pomoc finanční (například vzdělávání, sdílení zkušeností, transfery technologií a know-how, vědecko-technická spolupráce). |
| --- | --- |

4.1.4.

Samotné údaje o výši ODA neukazují na kvalitu a výsledky poskytnuté pomoci a její skutečné dopady na rozvoj přijímající země. EHSV podporuje návrh Výboru pro rozvojovou pomoc (DAC) OECD, aby vedle ODA byla sledována rovněž pomoc a podpora udržitelnému rozvoji poskytovaná mimo rámec ODA (14). Nefinanční podpora má mnohdy větší rozvojový přínos pro danou zemi než pomoc finanční (například vzdělávání, sdílení zkušeností, transfery technologií a know-how, vědecko-technická spolupráce).

| 4.1.5. | Rozpočtová podpora rozvojových zemí by měla mít vždy konkrétní rozpočtové určení a stanovenou společnou odpovědnost dárce a příjemce za skutečné využití této formy pomoci pro realizaci SDG při dodržování mezinárodně uznávaných pravidel finančního řízení a kontroly, včetně rozhodných podmíněných ustanovení a opatření k potírání a prevenci korupce. Samo financování EU by mělo být spolehlivě chráněno před korupcí. Výbor doporučuje využít zkušeností z provádění evropské politiky soudržnosti i v rozvojových zemích k lepšímu a cílenějšímu zaměření rozvojových prostředků na SDG a k důslednější kontrole jejich použití a hodnocení dosažených výsledků. |
| --- | --- |

4.1.5.

Rozpočtová podpora rozvojových zemí by měla mít vždy konkrétní rozpočtové určení a stanovenou společnou odpovědnost dárce a příjemce za skutečné využití této formy pomoci pro realizaci SDG při dodržování mezinárodně uznávaných pravidel finančního řízení a kontroly, včetně rozhodných podmíněných ustanovení a opatření k potírání a prevenci korupce. Samo financování EU by mělo být spolehlivě chráněno před korupcí. Výbor doporučuje využít zkušeností z provádění evropské politiky soudržnosti i v rozvojových zemích k lepšímu a cílenějšímu zaměření rozvojových prostředků na SDG a k důslednější kontrole jejich použití a hodnocení dosažených výsledků.

4.2.   
  Domácí zdroje

| 4.2.1. | EHSV je přesvědčen, že význam jak veřejných, tak i soukromých domácích zdrojů pro rozvoj bude v nadcházejícím období výrazně růst. |
| --- | --- |

4.2.1.

EHSV je přesvědčen, že význam jak veřejných, tak i soukromých domácích zdrojů pro rozvoj bude v nadcházejícím období výrazně růst.

| 4.2.2. | Ke zvýšení objemu a efektivity využívání domácích zdrojů je nutné neustále bojovat proti nezákonným finančním tokům, praní špinavých peněz pocházejících z protiprávní činnosti, včetně neformální práce, obchodování s migranty či vývozu nezhodnocených odpadů. Dále je potřeba zlepšit výběr daní, potírat korupci a kriminální činnost a integrovat rozsáhlý neformální sektor do řádné ekonomiky. Je třeba rozvojovým zemím pomoci uskutečnit zásadní fiskální reformu a zlepšit řádnou daňovou správu. EHSV požaduje, aby EU aktivněji usilovala o dosažení mezinárodních dohod o boji proti daňovým únikům, daňovým rájům a ilegálním finančním tokům a zlepšení spolupráce s Centrem pro daňovou politiku a administrativu OECD a Daňovým výborem OSN. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ke zvýšení objemu a efektivity využívání domácích zdrojů je nutné neustále bojovat proti nezákonným finančním tokům, praní špinavých peněz pocházejících z protiprávní činnosti, včetně neformální práce, obchodování s migranty či vývozu nezhodnocených odpadů. Dále je potřeba zlepšit výběr daní, potírat korupci a kriminální činnost a integrovat rozsáhlý neformální sektor do řádné ekonomiky. Je třeba rozvojovým zemím pomoci uskutečnit zásadní fiskální reformu a zlepšit řádnou daňovou správu. EHSV požaduje, aby EU aktivněji usilovala o dosažení mezinárodních dohod o boji proti daňovým únikům, daňovým rájům a ilegálním finančním tokům a zlepšení spolupráce s Centrem pro daňovou politiku a administrativu OECD a Daňovým výborem OSN.

| 4.2.3. | Domácí soukromé investice, ať již přímé nebo portfoliové, dnes několikanásobně převyšují zahraniční investice. Je třeba je zaměřit na rozvojové cíle, například vhodnými pobídkami či prostřednictvím řádně připravených a zajištěných PPP projektů, aby se staly významným nástrojem pro dosažení SDG. |
| --- | --- |

4.2.3.

Domácí soukromé investice, ať již přímé nebo portfoliové, dnes několikanásobně převyšují zahraniční investice. Je třeba je zaměřit na rozvojové cíle, například vhodnými pobídkami či prostřednictvím řádně připravených a zajištěných PPP projektů, aby se staly významným nástrojem pro dosažení SDG.

| 4.2.4. | Nevyužitý potenciál domácích zdrojů mají zejména rozvojové země s nerostným bohatstvím, kde přes poměrně vysoké státní příjmy žije většina obyvatel v bídě a budování vlastní ekonomiky, infrastruktury a sociálních služeb je zanedbáváno. Metody některých zahraničních investorů do těžebního průmyslu v rozvojových zemích jsou oprávněně kritizovány občanskou společností, která volá po dodržování základních standardů ochrany životního prostředí, sociální ochrany dělníků, transparentnosti placení daní a převodů zisků do zahraničí a podávání zpráv v souladu s Pravidly OECD pro nadnárodní podniky (15). EHSV vítá aktivity k nápravě situace, jako je Extractive Industries Transparency Initiative (16). |
| --- | --- |

4.2.4.

Nevyužitý potenciál domácích zdrojů mají zejména rozvojové země s nerostným bohatstvím, kde přes poměrně vysoké státní příjmy žije většina obyvatel v bídě a budování vlastní ekonomiky, infrastruktury a sociálních služeb je zanedbáváno. Metody některých zahraničních investorů do těžebního průmyslu v rozvojových zemích jsou oprávněně kritizovány občanskou společností, která volá po dodržování základních standardů ochrany životního prostředí, sociální ochrany dělníků, transparentnosti placení daní a převodů zisků do zahraničí a podávání zpráv v souladu s Pravidly OECD pro nadnárodní podniky (15). EHSV vítá aktivity k nápravě situace, jako je Extractive Industries Transparency Initiative (16).

4.3.   
  „Blending“ a PPP

| 4.3.1. | EHSV je přesvědčen, že tam, kde možnosti vlád realizovat nezbytné investice z veřejných zdrojů nejsou dostatečné a tyto investice zejména v oblasti infrastruktury, ale též ve veřejných službách, nejsou komerčně proveditelné, je třeba využít partnerství veřejného a soukromého sektoru a financovat projekty PPP prostřednictvím „blendingu“ v souladu s doporučeními OECD (17). |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV je přesvědčen, že tam, kde možnosti vlád realizovat nezbytné investice z veřejných zdrojů nejsou dostatečné a tyto investice zejména v oblasti infrastruktury, ale též ve veřejných službách, nejsou komerčně proveditelné, je třeba využít partnerství veřejného a soukromého sektoru a financovat projekty PPP prostřednictvím „blendingu“ v souladu s doporučeními OECD (17).

| 4.3.2. | Projekty PPP musí být připraveny v souladu s rozvojovou strategií dané země na základě studií proveditelnosti, zohledňovat ex-ante faktory udržitelnosti a dodržovat zásady transparentnosti, sdílené odpovědnosti, vymahatelnosti závazků. Sociální partneři a další zástupci občanské společnosti by měli být zapojeni do posuzování přínosu těchto projektů pro udržitelný rozvoj a sledovat dodržování platných konvencí MOP. |
| --- | --- |

4.3.2.

Projekty PPP musí být připraveny v souladu s rozvojovou strategií dané země na základě studií proveditelnosti, zohledňovat ex-ante faktory udržitelnosti a dodržovat zásady transparentnosti, sdílené odpovědnosti, vymahatelnosti závazků. Sociální partneři a další zástupci občanské společnosti by měli být zapojeni do posuzování přínosu těchto projektů pro udržitelný rozvoj a sledovat dodržování platných konvencí MOP.

| 4.3.3. | „Blending“ by se měl rovněž využívat u sociálního podnikání a udržitelných projektů integrace zranitelných skupin společnosti do ekonomického prostředí. |
| --- | --- |

4.3.3.

„Blending“ by se měl rovněž využívat u sociálního podnikání a udržitelných projektů integrace zranitelných skupin společnosti do ekonomického prostředí.

4.4.   
  Zahraniční investice

| 4.4.1. | V roce 2013 dosáhl příliv přímých zahraničních investic (PZI) do rozvojových zemí 778 miliard USD, jejich příspěvek k udržitelnému rozvoji je však mnohdy nejednoznačný. Jen 2 % z celkových PZI do rozvojových zemí jde do nejméně rozvinutých zemí. V subsaharské Africe jdou PZI přednostně do těžebního průmyslu bez bližšího příspěvku k ostatní ekonomice. Nové investorské země, jako je Čína, Brazílie, Indie a další, by měly ve svých investicích v rozvojových zemích zohledňovat zásady udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.4.1.

V roce 2013 dosáhl příliv přímých zahraničních investic (PZI) do rozvojových zemí 778 miliard USD, jejich příspěvek k udržitelnému rozvoji je však mnohdy nejednoznačný. Jen 2 % z celkových PZI do rozvojových zemí jde do nejméně rozvinutých zemí. V subsaharské Africe jdou PZI přednostně do těžebního průmyslu bez bližšího příspěvku k ostatní ekonomice. Nové investorské země, jako je Čína, Brazílie, Indie a další, by měly ve svých investicích v rozvojových zemích zohledňovat zásady udržitelného rozvoje.

| 4.4.2. | Podle studie nevládní organizace EURODAD o financích rozvojových zemí v roce 2014 odtéká z rozvojových zemí dvojnásobek finančních zdrojů oproti těm, které do těchto zemí přijdou ze zahraničí včetně ODA, PZI, charity, převodů zisků, úspor a dalších zdrojů (18). Je třeba usilovat o to, aby byly tyto prostředky v maximální možné míře reinvestovány ve prospěch udržitelného rozvoje v přijímajících zemích. |
| --- | --- |

4.4.2.

Podle studie nevládní organizace EURODAD o financích rozvojových zemí v roce 2014 odtéká z rozvojových zemí dvojnásobek finančních zdrojů oproti těm, které do těchto zemí přijdou ze zahraničí včetně ODA, PZI, charity, převodů zisků, úspor a dalších zdrojů (18). Je třeba usilovat o to, aby byly tyto prostředky v maximální možné míře reinvestovány ve prospěch udržitelného rozvoje v přijímajících zemích.

| 4.4.3. | Národní strategie rozvoje by měly zahrnovat také podporu investic. Pro získání PZI a jejich nasměrování na SDG je třeba vytvářet příznivé podmínky, jako je mír, stabilita, dobrá správa. Rozvojové země by měly zahrnout SDG také do uzavíraných investičních dohod a nabízet odpovídající záruky za tyto investice. EHSV doporučuje, aby agentury a finanční instituce na podporu investic ve vysílajících zemích a agentury na podporu investic přijímajících zemí navázaly přímou technickou spolupráci provázanou s národní strategií udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.4.3.

Národní strategie rozvoje by měly zahrnovat také podporu investic. Pro získání PZI a jejich nasměrování na SDG je třeba vytvářet příznivé podmínky, jako je mír, stabilita, dobrá správa. Rozvojové země by měly zahrnout SDG také do uzavíraných investičních dohod a nabízet odpovídající záruky za tyto investice. EHSV doporučuje, aby agentury a finanční instituce na podporu investic ve vysílajících zemích a agentury na podporu investic přijímajících zemí navázaly přímou technickou spolupráci provázanou s národní strategií udržitelného rozvoje.

| 4.4.4. | Je nutné podporovat investice s dopadem, které zajistí určitou ziskovost v krátkodobém výhledu, ale poskytnou možnost dlouhodobé ziskovosti díky svým sociálním účinkům, jako je budování kapacit nebo životní prostředí, které by vedly k udržitelnému rozvoji. |
| --- | --- |

4.4.4.

Je nutné podporovat investice s dopadem, které zajistí určitou ziskovost v krátkodobém výhledu, ale poskytnou možnost dlouhodobé ziskovosti díky svým sociálním účinkům, jako je budování kapacit nebo životní prostředí, které by vedly k udržitelnému rozvoji.

4.5.   
  Inovativní a doplňkové formy financování

| 4.5.1. | Perspektivním nástrojem pro financování menších rozvojových projektů je skupinové financování (19) a investování. EHSV upozorňuje, že je třeba tyto nástroje urychleně definovat a připravit a schválit pro ně odpovídající regulatorní rámec, jak to doporučil ve svém stanovisku (20). |
| --- | --- |

4.5.1.

Perspektivním nástrojem pro financování menších rozvojových projektů je skupinové financování (19) a investování. EHSV upozorňuje, že je třeba tyto nástroje urychleně definovat a připravit a schválit pro ně odpovídající regulatorní rámec, jak to doporučil ve svém stanovisku (20).

| 4.5.2. | EHSV oceňuje rostoucí počet mezinárodních charitativních fondů, nadací a programů na podporu udržitelného rozvoje, jako jsou například Globální fond pro boj proti HIV, TBC a malárii, Globální partnerství pro vzdělávání, Aliance GAVI na podporu očkování dětí v nejméně rozvinutých zemích atd. Tyto fondy a nadace, kde spolupracují veřejné instituce se soukromými dárci a nevládními organizacemi, by měly zlepšit koordinaci svých aktivit a zaměřit je na SDG. |
| --- | --- |

4.5.2.

EHSV oceňuje rostoucí počet mezinárodních charitativních fondů, nadací a programů na podporu udržitelného rozvoje, jako jsou například Globální fond pro boj proti HIV, TBC a malárii, Globální partnerství pro vzdělávání, Aliance GAVI na podporu očkování dětí v nejméně rozvinutých zemích atd. Tyto fondy a nadace, kde spolupracují veřejné instituce se soukromými dárci a nevládními organizacemi, by měly zlepšit koordinaci svých aktivit a zaměřit je na SDG.

| 4.5.3. | Prostředky určené na ODA, pokud nejsou momentálně alokovány na rozvojové projekty, by mohly být umístěny v rozvojových investičních fondech a v zajištěných dluhopisech tak, aby krátkodobě generovaly výnosy a přispívaly k další tvorbě zdrojů (21). To by v delším časovém horizontu pomohlo zvětšit objem potřebných prostředků pro rozvojovou pomoc (22). |
| --- | --- |

4.5.3.

Prostředky určené na ODA, pokud nejsou momentálně alokovány na rozvojové projekty, by mohly být umístěny v rozvojových investičních fondech a v zajištěných dluhopisech tak, aby krátkodobě generovaly výnosy a přispívaly k další tvorbě zdrojů (21). To by v delším časovém horizontu pomohlo zvětšit objem potřebných prostředků pro rozvojovou pomoc (22).

| 4.5.4. | EHSV vítá některé návrhy Vedoucí skupiny pro inovativní financování rozvoje (23) a podporuje snahy vytvářet nové zdroje financování SDG. Je však nutné, aby tyto nové zdroje byly uplatňovány důsledně globálně, neohrozily konkurenceschopnost příslušného odvětví a jejich použití pro SDG bylo transparentní. EHSV by uvítal dobrovolnou celosvětovou iniciativu bankovního sektoru s cílem přispět k financování mezery mezi potřebami a zdroji dostupnými k dosažení cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.5.4.

EHSV vítá některé návrhy Vedoucí skupiny pro inovativní financování rozvoje (23) a podporuje snahy vytvářet nové zdroje financování SDG. Je však nutné, aby tyto nové zdroje byly uplatňovány důsledně globálně, neohrozily konkurenceschopnost příslušného odvětví a jejich použití pro SDG bylo transparentní. EHSV by uvítal dobrovolnou celosvětovou iniciativu bankovního sektoru s cílem přispět k financování mezery mezi potřebami a zdroji dostupnými k dosažení cílů udržitelného rozvoje.

| 4.5.5. | Jedním z málo využívaných zdrojů jsou finance pocházející od diaspory, tedy převody jejich úspor v zemích původu, které by mohly být využity též k plnění SDG. Je třeba prosadit snížení nákladů na převody úspor. Příslušníkům diaspory by měly být nabízeny vzdělávací a pobídkové programy podporující jejich zájem o investování do rozvojových projektů, které by jim zhodnotilo jejich úspory a zároveň přispělo k plnění SDG. |
| --- | --- |

4.5.5.

Jedním z málo využívaných zdrojů jsou finance pocházející od diaspory, tedy převody jejich úspor v zemích původu, které by mohly být využity též k plnění SDG. Je třeba prosadit snížení nákladů na převody úspor. Příslušníkům diaspory by měly být nabízeny vzdělávací a pobídkové programy podporující jejich zájem o investování do rozvojových projektů, které by jim zhodnotilo jejich úspory a zároveň přispělo k plnění SDG.

4.6.   
  Financování mikropodniků, malých a středních podniků

| 4.6.1. | Mikropodniky a malé a střední podniky, představující hlavní potenciál růstu a vytváření nových pracovních míst, se potýkají s nedostatečným přístupem k financím. Tento problém je palčivý zejména v nejméně rozvinutých zemích, a proto je třeba hledat nástroje, jak zde usnadnit přístup mikropodniků a malých a středních firem k finančním zdrojům. Je nutné při tom respektovat odlišnosti forem podnikání v rozvojových zemích, kde převládají mikropodniky, drobní obchodníci a malé rodinné farmy v zemědělství. |
| --- | --- |

4.6.1.

Mikropodniky a malé a střední podniky, představující hlavní potenciál růstu a vytváření nových pracovních míst, se potýkají s nedostatečným přístupem k financím. Tento problém je palčivý zejména v nejméně rozvinutých zemích, a proto je třeba hledat nástroje, jak zde usnadnit přístup mikropodniků a malých a středních firem k finančním zdrojům. Je nutné při tom respektovat odlišnosti forem podnikání v rozvojových zemích, kde převládají mikropodniky, drobní obchodníci a malé rodinné farmy v zemědělství.

| 4.6.2. | Existuje mnoho různých systémů mikroúvěrů pro malé a střední podniky. Výbor za nejúčinnější považuje systémy využívající aplikace pro mobilní telefony. Vítá také mikroúvěry využívané k financování projektů zelené energie a oceňuje iniciativy k poskytování mikroúvěrů s nulovým úrokem. Chybějí půjčky pro malé a střední firmy (10  000–2 00  000 USD), které by mohly nahradit kapitálový leasing a další nástroje. K tomu je nutné podpořit rozvoj finančního trhu a místních bank, včetně místních zástupců. |
| --- | --- |

4.6.2.

Existuje mnoho různých systémů mikroúvěrů pro malé a střední podniky. Výbor za nejúčinnější považuje systémy využívající aplikace pro mobilní telefony. Vítá také mikroúvěry využívané k financování projektů zelené energie a oceňuje iniciativy k poskytování mikroúvěrů s nulovým úrokem. Chybějí půjčky pro malé a střední firmy (10  000–2 00  000 USD), které by mohly nahradit kapitálový leasing a další nástroje. K tomu je nutné podpořit rozvoj finančního trhu a místních bank, včetně místních zástupců.

| 4.6.3. | Součástí podpory malých a středních podniků ze strany rozvinutých zemí by mělo být předávání zkušeností, manažerských znalostí, technického know-how, školení ve finančním řízení, vzdělávání ve finanční gramotnosti a podpora jejich zapojení do hodnotových dodavatelských řetězců. EU by měla doporučit využít principy své směrnice o opožděných platbách ke zlepšení financování malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.6.3.

Součástí podpory malých a středních podniků ze strany rozvinutých zemí by mělo být předávání zkušeností, manažerských znalostí, technického know-how, školení ve finančním řízení, vzdělávání ve finanční gramotnosti a podpora jejich zapojení do hodnotových dodavatelských řetězců. EU by měla doporučit využít principy své směrnice o opožděných platbách ke zlepšení financování malých a středních podniků.

| 4.6.4. | Mikropodniky, malé a střední podniky působící v zemědělství je třeba ochránit před investičními praktikami zaměřenými na zabírání půdy, které vedou k jejich likvidaci. Napomohlo by jim též vytváření nástrojů pojištění proti dopadům klimatických změn. V rozvojových plánech je třeba nezapomínat na podporu podniků sociální ekonomiky, které mohou sehrát významnou roli při plnění SDG. |
| --- | --- |

4.6.4.

Mikropodniky, malé a střední podniky působící v zemědělství je třeba ochránit před investičními praktikami zaměřenými na zabírání půdy, které vedou k jejich likvidaci. Napomohlo by jim též vytváření nástrojů pojištění proti dopadům klimatických změn. V rozvojových plánech je třeba nezapomínat na podporu podniků sociální ekonomiky, které mohou sehrát významnou roli při plnění SDG.

| 4.6.5. | Důležité pro ekonomický a sociální rozvoj je zajištění přístupu k finančním nástrojům, jako jsou základní bankovní účet nebo finanční aplikace pro mobilní telefony, nejširším vrstvám obyvatel rozvojových zemí. |
| --- | --- |

4.6.5.

Důležité pro ekonomický a sociální rozvoj je zajištění přístupu k finančním nástrojům, jako jsou základní bankovní účet nebo finanční aplikace pro mobilní telefony, nejširším vrstvám obyvatel rozvojových zemí.

4.7.   
  Zapojení občanské společnosti do rozvojové pomoci

| 4.7.1. | Občanská společnost v rozvinutých zemích, včetně sociálních partnerů a nevládních organizací, je přímým aktérem rozvoje a sehrává rovněž důležitou roli při zaměření rozvojové spolupráce a monitorování její efektivnosti (24). |
| --- | --- |

4.7.1.

Občanská společnost v rozvinutých zemích, včetně sociálních partnerů a nevládních organizací, je přímým aktérem rozvoje a sehrává rovněž důležitou roli při zaměření rozvojové spolupráce a monitorování její efektivnosti (24).

| 4.7.2. | Je třeba systematicky podporovat vznik a zlepšování systému kontroly procesů a výsledků rozvojové pomoci v jednotlivých zemích s přímým zapojením relevantních organizací občanské společnosti, což přispěje k odhalování a odstraňování překážek realizace SDG. EHSV má v této oblasti dlouholeté pozitivní zkušenosti z činnosti společných výborů, platforem a poradních orgánů, jako je výbor pro sledování AKT-EU, EU-Latinskoamerické a karibské schůzky organizované občanské společnosti a další. |
| --- | --- |

4.7.2.

Je třeba systematicky podporovat vznik a zlepšování systému kontroly procesů a výsledků rozvojové pomoci v jednotlivých zemích s přímým zapojením relevantních organizací občanské společnosti, což přispěje k odhalování a odstraňování překážek realizace SDG. EHSV má v této oblasti dlouholeté pozitivní zkušenosti z činnosti společných výborů, platforem a poradních orgánů, jako je výbor pro sledování AKT-EU, EU-Latinskoamerické a karibské schůzky organizované občanské společnosti a další.

| 4.7.3. | Přímými poskytovateli rozvojové pomoci jsou také sociální partneři. Odborové svazy rozvinutých zemí realizují sociálně zaměřené rozvojové projekty a podporují institucionální rozvoj partnerských odborových organizací. Organizace zaměstnavatelů, obchodní komory, asociace malých a středních podniků a odvětvové svazy uskutečňují společné projekty s partnerskými podnikatelskými organizacemi v rozvojových zemích a předávají jim své zkušenosti. |
| --- | --- |

4.7.3.

Přímými poskytovateli rozvojové pomoci jsou také sociální partneři. Odborové svazy rozvinutých zemí realizují sociálně zaměřené rozvojové projekty a podporují institucionální rozvoj partnerských odborových organizací. Organizace zaměstnavatelů, obchodní komory, asociace malých a středních podniků a odvětvové svazy uskutečňují společné projekty s partnerskými podnikatelskými organizacemi v rozvojových zemích a předávají jim své zkušenosti.

| 4.7.4. | Nezastupitelnou roli hrají v rozvojové pomoci nevládní organizace jak v rozvinutých tak i rozvojových zemích. Jsou aktivní zejména při překonávání následků humanitárních a přírodních katastrof a v sociální oblasti, ve zdravotnictví, genderových otázkách, vzdělávání atd. Mobilizují rovněž prostředky široké veřejnosti, pořádají sbírky, osvětové akce atd. Zajímavým příkladem je také financování vzdělání formou „adopce na dálku“, která pomáhá navazovat mezilidské vztahy mezi běžnými občany. |
| --- | --- |

4.7.4.

Nezastupitelnou roli hrají v rozvojové pomoci nevládní organizace jak v rozvinutých tak i rozvojových zemích. Jsou aktivní zejména při překonávání následků humanitárních a přírodních katastrof a v sociální oblasti, ve zdravotnictví, genderových otázkách, vzdělávání atd. Mobilizují rovněž prostředky široké veřejnosti, pořádají sbírky, osvětové akce atd. Zajímavým příkladem je také financování vzdělání formou „adopce na dálku“, která pomáhá navazovat mezilidské vztahy mezi běžnými občany.

| 4.7.5. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila aktivity organizací občanské společnosti EU zaměřené na naplňování SDG odpovídajícím financováním programů zaměřených na budování institucí občanské společnosti v partnerských zemích. EHSV připravuje v současné době informační zprávu, která doporučí modely efektivního zapojení občanské společnosti do implementace a monitorování rozvojové agendy po roce 2015, která doplní toto stanovisko. |
| --- | --- |

4.7.5.

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila aktivity organizací občanské společnosti EU zaměřené na naplňování SDG odpovídajícím financováním programů zaměřených na budování institucí občanské společnosti v partnerských zemích. EHSV připravuje v současné době informační zprávu, která doporučí modely efektivního zapojení občanské společnosti do implementace a monitorování rozvojové agendy po roce 2015, která doplní toto stanovisko.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Zářijový Summit OSN v New Yorku.

1

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost (Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 144).

2

Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Zapojení občanské společnosti do rozvojových politik a do rozvojové spolupráce EU (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 28).

3

Zapojení občanské společnosti do rozvojových politik a do rozvojové spolupráce EU

(4)  Stanovisko EHSV ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie (Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 82).

4

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie

(5)  Stanovisko EHSV k tématu Zapojení soukromého sektoru do rozvojového rámce na období po roce 2015 (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 1).

5

Zapojení soukromého sektoru do rozvojového rámce na období po roce 2015

(6)  Stanovisko k tématu Úloha udržitelného rozvoje a zapojení občanské společnosti do samostatných investičních dohod EU se třetími zeměmi (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 19).

6

Úloha udržitelného rozvoje a zapojení občanské společnosti do samostatných investičních dohod EU se třetími zeměmi

(7)  Stanovisko k tématu Obchod, růst a rozvoj – Uzpůsobení obchodní a investiční politiky potřebám zemí, které to nejvíce potřebují (Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 77).

7

Obchod, růst a rozvoj – Uzpůsobení obchodní a investiční politiky potřebám zemí, které to nejvíce potřebují

(8)  Stanovisko REX/438 k tématu Euromed – cíle na období po roce 2015, odstavec 6.4 (viz s. 47 v tomto čísle Úředního věstníku).

8

Euromed – cíle na období po roce 2015

(9)  Úmluva OSN ze dne 18. prosince 1979 o odstranění všech forem diskriminace žen, Mezinárodní úmluva o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, úmluva č. 189 o ochraně pracovníků v domácnosti a úmluva č. 184 o bezpečnosti a ochraně zdraví v zemědělství, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a jeho opční protokol atd.

9

(10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Globální partnerství pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj po roce 2015, COM(2015) 44 final, 5. února 2015.

10

Globální partnerství pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj po roce 2015

(11)  The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what?, James Zhan, ředitel, vedoucí skupiny pro investice a podnikání, World Investment Report, Unctad, předneseno na veřejném slyšení v Evropském parlamentu dne 24. února 2015.

11

The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what?

(12)  Výše aktiv v bankách se odhaduje na 121 bilionů USD, v penzijních fondech 34 bilionů, v pojišťovnách 28 bilionů, v nadnárodních společnostech 25 bilionů a v suverénních investičních fondech 6,5 bilionu.

12

(13)  Jako je obchod, zemědělství, tvorba pracovních míst, sociální ochrana, změna klimatu, energetika, ochrana životního prostředí a biologické rozmanitosti, doprava, zdraví, výrobková a spotřebitelská politika, regionální a městský rozvoj, migrace a potírání korupce a praní špinavých peněz.

13

(14)  TOSSD – Total official support for Sustainable Development.

14

Total official support for Sustainable Development

(15)  http://www.oecd.org/corporate/mne/48004323.pdf

15

(16)  https://eiti.org/

16

(17)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf

17

(18)  http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014

18

(19)  infoDev, Crowdfunding’s Potential for the Developing World, 2013, infoDev, Světová banka – odbor financí a rozvoje soukromého sektoru.

19

Crowdfunding’s Potential for the Developing World

(20)  Stanovisko EHSV k tématu Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii, Brusel, Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 69.

20

Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii

(21)  Jednoleté rozpočtové určení prostředků na ODA tyto možnosti zcela vylučuje.

21

(22)  Belgická investiční organizace (BIO) založená vládou na podporu podnikatelského sektoru v zemích Afriky část svých financí určených pro půjčky podnikatelům převáděla do dalších investičních fondů a postupně je podle potřeby čerpala zpět.

22

(23)  http://www.leadinggroup.org/rubrique69.html

23

(24)  Development Policy Forum www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe/, Policy Forum on Development www.uclg.org

24

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/09)

| Zpravodaj: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ronny LANNOO

Dne 20. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor (dále jen „EHSV“), v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat návrh stanoviska z vlastní iniciativy k tématu

„Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami“.

Podvýbor „Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami“, který Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijal stanovisko dne 9. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 179 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

Předmluva

Cílem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je analyzovat stávající postupy konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami, jak stanoví čl. 3 odst. 11 Smlouvy. Na základě této analýzy stanovisko formuluje realistické a konstruktivní návrhy s cílem strukturovaně zlepšit a monitorovat konzultační proces v zájmu všech stran.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | V tomto stanovisku EHSV formuluje doporučení týkající se konzultací zúčastněných stran v souladu se Smlouvou s cílem zlepšit kvalitu těchto konzultací a zúžit propast mezi Evropou a jejími občany. Tuto praxi převzala i Evropská komise v podobě rozsáhlých konzultací zúčastněných stran o postupech konzultací, které zapracovala do balíčku „Zlepšení tvorby právních předpisů“ místopředsedy Timmermanse. EHSV následně na žádost Komise vydá stanovisko týkající se celého balíčku „Zlepšení tvorby právních předpisů“. |
| --- | --- |

1.1.

V tomto stanovisku EHSV formuluje doporučení týkající se konzultací zúčastněných stran v souladu se Smlouvou s cílem zlepšit kvalitu těchto konzultací a zúžit propast mezi Evropou a jejími občany. Tuto praxi převzala i Evropská komise v podobě rozsáhlých konzultací zúčastněných stran o postupech konzultací, které zapracovala do balíčku „Zlepšení tvorby právních předpisů“ místopředsedy Timmermanse. EHSV následně na žádost Komise vydá stanovisko týkající se celého balíčku „Zlepšení tvorby právních předpisů“.

| 1.2. | EHSV je znepokojen způsobem, jakým konzultace zúčastněných stran probíhají, a tudíž i kvalitou jejich výsledků. Z toho důvodu Výbor žádá, aby konzultace byly stabilní, reprezentativní a zajišťovaly přidanou hodnotu pro dotčené zainteresované organizace a skupiny. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV je znepokojen způsobem, jakým konzultace zúčastněných stran probíhají, a tudíž i kvalitou jejich výsledků. Z toho důvodu Výbor žádá, aby konzultace byly stabilní, reprezentativní a zajišťovaly přidanou hodnotu pro dotčené zainteresované organizace a skupiny.

| 1.3. | Analýza vzorku konzultací, kterou během první poloviny roku 2014 provedl EHSV, ho přivádí k závěru, že kvalitativní přístup se liší podle dotčeného generálního ředitelství; počet odpovědí je nedostatečný, což má negativní dopad na reprezentativnost; jazyk a terminologie nejsou přizpůsobené cílovým skupinám; chybí zprávy o výsledcích a monitorování. Celkově můžeme tedy potvrdit, že dosud platné pokyny v této oblasti nejsou dostatečně uplatňovány. |
| --- | --- |

1.3.

Analýza vzorku konzultací, kterou během první poloviny roku 2014 provedl EHSV, ho přivádí k závěru, že kvalitativní přístup se liší podle dotčeného generálního ředitelství; počet odpovědí je nedostatečný, což má negativní dopad na reprezentativnost; jazyk a terminologie nejsou přizpůsobené cílovým skupinám; chybí zprávy o výsledcích a monitorování. Celkově můžeme tedy potvrdit, že dosud platné pokyny v této oblasti nejsou dostatečně uplatňovány.

| 1.4. | Evropský hospodářský a sociální výbor si je vědom, že je obtížné přiměřeně konzultovat širokou škálu občanů a organizací v členských státech Evropské unie, a proto zde předkládá několik konkrétních a realistických strukturálních návrhů a vybízí Evropskou komisi ke konstruktivní spolupráci při vytváření a zavádění nových opatření. |
| --- | --- |

1.4.

Evropský hospodářský a sociální výbor si je vědom, že je obtížné přiměřeně konzultovat širokou škálu občanů a organizací v členských státech Evropské unie, a proto zde předkládá několik konkrétních a realistických strukturálních návrhů a vybízí Evropskou komisi ke konstruktivní spolupráci při vytváření a zavádění nových opatření.

| 1.5. | EHSV žádá Komisi, aby všem svým generálním ředitelstvím uložila povinnost dodržovat při konzultacích zúčastněných stran pokyny a normy týkající se kvality. Aby se zaručilo uplatňování těchto pokynů, navrhuje Výbor ustavit na úrovni generálního sekretariátu koordinační jednotku, která by generálním ředitelstvím poskytovala podporu během konzultací zúčastněných stran. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV žádá Komisi, aby všem svým generálním ředitelstvím uložila povinnost dodržovat při konzultacích zúčastněných stran pokyny a normy týkající se kvality. Aby se zaručilo uplatňování těchto pokynů, navrhuje Výbor ustavit na úrovni generálního sekretariátu koordinační jednotku, která by generálním ředitelstvím poskytovala podporu během konzultací zúčastněných stran.

| 1.6. | Lepší kvalitu a vyšší počet odpovědí by měl zajistit strategičtější proces konzultací, a to od přípravy až po hodnocení, což předpokládá systematické zapojení dotčených struktur (reprezentativních organizací cílových skupin, poradních orgánů). Účast dotčených stran by usnadnilo lepší plánování konzultací a uvedení jejich cíle. |
| --- | --- |

1.6.

Lepší kvalitu a vyšší počet odpovědí by měl zajistit strategičtější proces konzultací, a to od přípravy až po hodnocení, což předpokládá systematické zapojení dotčených struktur (reprezentativních organizací cílových skupin, poradních orgánů). Účast dotčených stran by usnadnilo lepší plánování konzultací a uvedení jejich cíle.

| 1.7. | Výbor zdůrazňuje, že kvalitní postup konzultace vyžaduje odpovídající zmapování zúčastněných stran. EHSV tedy Komisi doporučuje, aby za tímto účelem využila stávající struktury, jako je sám Výbor a reprezentativní organizace, a vycházela přitom z rejstříku transparentnosti. Není tedy nezbytné vytvářet nové struktury. |
| --- | --- |

1.7.

Výbor zdůrazňuje, že kvalitní postup konzultace vyžaduje odpovídající zmapování zúčastněných stran. EHSV tedy Komisi doporučuje, aby za tímto účelem využila stávající struktury, jako je sám Výbor a reprezentativní organizace, a vycházela přitom z rejstříku transparentnosti. Není tedy nezbytné vytvářet nové struktury.

| 1.8. | EHSV má za to, že je vhodné znovu zefektivnit metody a nástroje používané pro konzultace zúčastněných stran. Existují dvě základní možné metody konzultací: písemná/online nebo ústní konzultace/interaktivní setkání. Vhodné metody a nástroje je třeba vybrat s ohledem na zamýšlený cíl, na cílovou skupinu atd., a to v rámci všeobecného strategického postupu konzultací. Dále se doporučuje, aby byly účinně využívány nové technologie, zvláště v zájmu lepšího kontaktu s některými cílovými skupinami, např. mladými lidmi. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV má za to, že je vhodné znovu zefektivnit metody a nástroje používané pro konzultace zúčastněných stran. Existují dvě základní možné metody konzultací: písemná/online nebo ústní konzultace/interaktivní setkání. Vhodné metody a nástroje je třeba vybrat s ohledem na zamýšlený cíl, na cílovou skupinu atd., a to v rámci všeobecného strategického postupu konzultací. Dále se doporučuje, aby byly účinně využívány nové technologie, zvláště v zájmu lepšího kontaktu s některými cílovými skupinami, např. mladými lidmi.

| 1.9. | V rámci tohoto přístupu je třeba rozlišovat mezi konzultacemi organizací občanské společnosti a široké veřejnosti. Rozdíl mezi nimi se netýká pouze metodiky, ale také cíle, jelikož u organizací občanské společnosti jde o to, aby byla zajištěna reprezentativnost, zatímco u široké veřejnosti jde o podporu začlenění a účasti. |
| --- | --- |

1.9.

V rámci tohoto přístupu je třeba rozlišovat mezi konzultacemi organizací občanské společnosti a široké veřejnosti. Rozdíl mezi nimi se netýká pouze metodiky, ale také cíle, jelikož u organizací občanské společnosti jde o to, aby byla zajištěna reprezentativnost, zatímco u široké veřejnosti jde o podporu začlenění a účasti.

| 1.10. | Je-li zvolena možnost písemného dotazníku, EHSV je toho názoru, že by měl být k dispozici ve všech úředních jazycích EU. Kromě toho EHSV vyzývá k tomu, aby byl dotazník předem předán reprezentativním organizacím dotčených cílových skupin, aby se zabránilo tomu, že bude pro cílové skupiny obtížně srozumitelný z důvodu příliš specializované terminologie. |
| --- | --- |

1.10.

Je-li zvolena možnost písemného dotazníku, EHSV je toho názoru, že by měl být k dispozici ve všech úředních jazycích EU. Kromě toho EHSV vyzývá k tomu, aby byl dotazník předem předán reprezentativním organizacím dotčených cílových skupin, aby se zabránilo tomu, že bude pro cílové skupiny obtížně srozumitelný z důvodu příliš specializované terminologie.

| 1.11. | Výbor zdůrazňuje, že je důležité, aby při zpracování výsledků bylo z kvalitativního a kvantitativního hlediska posuzováno, zda odpověď pochází od jednotlivce, nebo od organizace zastupující občanskou společnost, a byla též zohledňována reprezentativnost a angažovanost této organizace. Odpovědi reprezentativní organizace by tedy byla přikládána větší váha. |
| --- | --- |

1.11.

Výbor zdůrazňuje, že je důležité, aby při zpracování výsledků bylo z kvalitativního a kvantitativního hlediska posuzováno, zda odpověď pochází od jednotlivce, nebo od organizace zastupující občanskou společnost, a byla též zohledňována reprezentativnost a angažovanost této organizace. Odpovědi reprezentativní organizace by tedy byla přikládána větší váha.

| 1.12. | Za účelem zvýšení účasti na konzultacích klade EHSV důraz na to, aby byla pro každou konzultaci vypracována zpráva shrnující obdržené odpovědi a aby tato zpráva zároveň uváděla, proč byly některé odpovědi během vypracovávání návrhu vzaty v potaz a jiné nikoliv. |
| --- | --- |

1.12.

Za účelem zvýšení účasti na konzultacích klade EHSV důraz na to, aby byla pro každou konzultaci vypracována zpráva shrnující obdržené odpovědi a aby tato zpráva zároveň uváděla, proč byly některé odpovědi během vypracovávání návrhu vzaty v potaz a jiné nikoliv.

| 1.13. | Vzhledem ke své úloze stanovené Smlouvami Výbor nabízí, že bude plnit roli prostředníka, aby napomohl úspěšnému provedení konzultací zúčastněných stran. Může se podílet a spolupracovat na všech důležitých fázích tohoto procesu (určení zúčastněných stran, vypracování dotazníků, shrnutí a monitorování výsledků). Za účelem strukturování, stability a reprezentativnosti tohoto procesu může Výbor stejně jako v minulosti pořádat slyšení a konference a vytvořit platformy a fóra pro dialog. |
| --- | --- |

1.13.

Vzhledem ke své úloze stanovené Smlouvami Výbor nabízí, že bude plnit roli prostředníka, aby napomohl úspěšnému provedení konzultací zúčastněných stran. Může se podílet a spolupracovat na všech důležitých fázích tohoto procesu (určení zúčastněných stran, vypracování dotazníků, shrnutí a monitorování výsledků). Za účelem strukturování, stability a reprezentativnosti tohoto procesu může Výbor stejně jako v minulosti pořádat slyšení a konference a vytvořit platformy a fóra pro dialog.

| 1.14. | V rámci konzultací se zúčastněnými stranami by Evropská komise měla lépe využít potenciál, který nabízí posílená spolupráce s Výborem, jak stanoví protokol o spolupráci podepsaný Výborem a Komisí dne 22. února 2012 (1). To by umožnilo v zájmu optimalizace využívání zdrojů a v rámci uplatňování přístupu interinstitucionální spolupráce co nejlépe využít zvláštní kompetence a znalosti zúčastněných stran i jejich odbornost, zkušenosti a dovednosti ohledně provádění konzultací. |
| --- | --- |

1.14.

V rámci konzultací se zúčastněnými stranami by Evropská komise měla lépe využít potenciál, který nabízí posílená spolupráce s Výborem, jak stanoví protokol o spolupráci podepsaný Výborem a Komisí dne 22. února 2012 (1). To by umožnilo v zájmu optimalizace využívání zdrojů a v rámci uplatňování přístupu interinstitucionální spolupráce co nejlépe využít zvláštní kompetence a znalosti zúčastněných stran i jejich odbornost, zkušenosti a dovednosti ohledně provádění konzultací.

| 1.15. | Pokud jde o interaktivní setkání, EHSV může ve spolupráci s Komisí působit jako organizátor, jako již pravidelně činí v rámci strukturovaných platforem pro dialog (například k tématům přistěhovalectví, spotřeby atd.). |
| --- | --- |

1.15.

Pokud jde o interaktivní setkání, EHSV může ve spolupráci s Komisí působit jako organizátor, jako již pravidelně činí v rámci strukturovaných platforem pro dialog (například k tématům přistěhovalectví, spotřeby atd.).

| 1.16. | Dále EHSV vyzývá k trvalé informační kampani o postupu konzultací a o konzultacích. Výbor si přeje aktivně se do ní zapojit spolu s organizacemi, které reprezentuje. |
| --- | --- |

1.16.

Dále EHSV vyzývá k trvalé informační kampani o postupu konzultací a o konzultacích. Výbor si přeje aktivně se do ní zapojit spolu s organizacemi, které reprezentuje.

| 1.17. | Kromě toho EHSV jako hybná síla strukturovaného občanského dialogu coby základního nástroje participativní demokracie vyzývá Komisi, aby více využívala platformy pro strukturovaný dialog. To by na jedné straně umožnilo zúčastněným subjektům nepřetržitou účast ve všech fázích politického procesu a na straně druhé by to mělo pozitivní dopad, pokud jde o náklady a čas. |
| --- | --- |

1.17.

Kromě toho EHSV jako hybná síla strukturovaného občanského dialogu coby základního nástroje participativní demokracie vyzývá Komisi, aby více využívala platformy pro strukturovaný dialog. To by na jedné straně umožnilo zúčastněným subjektům nepřetržitou účast ve všech fázích politického procesu a na straně druhé by to mělo pozitivní dopad, pokud jde o náklady a čas.

2.   Současný stav konzultací zúčastněných stran

2.1.   
  Ustanovení

| 2.1.1. | V souladu s čl. 11 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii „za účelem zajištění soudržnosti a transparentnosti činností Unie vede Komise s dotčenými stranami rozsáhlé konzultace“. |
| --- | --- |

2.1.1.

V souladu s čl. 11 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii „za účelem zajištění soudržnosti a transparentnosti činností Unie vede Komise s dotčenými stranami rozsáhlé konzultace“.

Účelem těchto konzultací je zajistit aktivní účast zúčastněných stran organizované občanské společnosti a občanů ve snaze nalézt všeobecný evropský zájem při vytváření politik, aby se zajistila jejich demokratická relevantnost a co nejširší podpora ze strany veřejnosti.

| 2.1.2. | „Konzultace“ je postup, kterým Komise shromažďuje názory a pohledy občanů a zúčastněných stran. Tento doplňující proces probíhá, aniž by tím byl dotčen strukturovaný občanský dialog (čl. 11 odst. 2 SFEU) nebo konzultace prováděné v určitém konkrétním rámci, jako jsou například konzultace se sociálními partnery v rámci sociálního dialogu (s organizacemi zaměstnavatelů a odbory, článek 154 SFEU) nebo konzultace poradních orgánů, jako je Evropský hospodářský a sociální výbor (článek 304 SFEU) (2), které nemůže v žádném případě nahradit. |
| --- | --- |

2.1.2.

„Konzultace“ je postup, kterým Komise shromažďuje názory a pohledy občanů a zúčastněných stran. Tento doplňující proces probíhá, aniž by tím byl dotčen strukturovaný občanský dialog (čl. 11 odst. 2 SFEU) nebo konzultace prováděné v určitém konkrétním rámci, jako jsou například konzultace se sociálními partnery v rámci sociálního dialogu (s organizacemi zaměstnavatelů a odbory, článek 154 SFEU) nebo konzultace poradních orgánů, jako je Evropský hospodářský a sociální výbor (článek 304 SFEU) (2), které nemůže v žádném případě nahradit.

| 2.1.3. | Sociální partneři, organizace zaměstnavatelů a odbory se kromě konzultací ve smyslu článku 154 SFEU plně účastní konzultací uvedených v odstavci 2.1.1 a 2.1.2, zejména v oblasti ochrany spotřebitelů, předpisů v oblasti životního prostředí, obchodní politiky atd. |
| --- | --- |

2.1.3.

Sociální partneři, organizace zaměstnavatelů a odbory se kromě konzultací ve smyslu článku 154 SFEU plně účastní konzultací uvedených v odstavci 2.1.1 a 2.1.2, zejména v oblasti ochrany spotřebitelů, předpisů v oblasti životního prostředí, obchodní politiky atd.

Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru byla ve Smlouvách přidělena funkce poradního orgánu pro Evropský parlament, Evropskou radu a Evropskou komisi. Pravidla spolupráce mezi Výborem a Komisí konkrétně a podrobně stanoví protokol o spolupráci (3).

2.2.   
  Pokyny pro konzultace zúčastněných stran

| 2.2.1. | Evropská komise v roce 2002 stanovila povinné minimální normy (4) pro konzultace se zúčastněnými stranami ohledně jakéhokoli návrhu, legislativního či nelegislativního. V rámci programu REFIT Komise rovněž oznámila, že konzultace budou prováděny u hodnocení, kontrol účelnosti a při přípravě aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

Evropská komise v roce 2002 stanovila povinné minimální normy (4) pro konzultace se zúčastněnými stranami ohledně jakéhokoli návrhu, legislativního či nelegislativního. V rámci programu REFIT Komise rovněž oznámila, že konzultace budou prováděny u hodnocení, kontrol účelnosti a při přípravě aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů (5).

| 2.2.2. | Evropská komise ve svých pokynech z roku 2002 týkajících se provádění konzultací a určených generálním ředitelstvím mimo jiné stanoví zveřejňování důvodových zpráv k danému tématu, jejich obsahu a účelu těchto konzultací. Kromě toho by měl být po skončení konzultace zveřejněn počet odpovědí, typ respondentů a shrnutí výsledků. |
| --- | --- |

2.2.2.

Evropská komise ve svých pokynech z roku 2002 týkajících se provádění konzultací a určených generálním ředitelstvím mimo jiné stanoví zveřejňování důvodových zpráv k danému tématu, jejich obsahu a účelu těchto konzultací. Kromě toho by měl být po skončení konzultace zveřejněn počet odpovědí, typ respondentů a shrnutí výsledků.

| 2.2.3. | V současné době neexistuje žádné platné formální pravidlo týkající se vícejazyčnosti. |
| --- | --- |

2.2.3.

V současné době neexistuje žádné platné formální pravidlo týkající se vícejazyčnosti.

| 2.2.4. | Pokyny a minimální normy pro konzultace zúčastněných stran z roku 2002 stanoví deset kroků procesu konzultace, který je rozdělen do tří fází: stanovení strategie (6), průběh konzultace (7) a analýza výsledků (8). |
| --- | --- |

2.2.4.

Pokyny a minimální normy pro konzultace zúčastněných stran z roku 2002 stanoví deset kroků procesu konzultace, který je rozdělen do tří fází: stanovení strategie (6), průběh konzultace (7) a analýza výsledků (8).

| 2.2.5. | Evropská komise stanovila dvanáct různých metod přípravných konzultací v závislosti na cílech a cílových skupinách. Jedná se o tyto metody: otevřená veřejná internetová konzultace; studie; Eurobarometr; konference, veřejná slyšení, setkání se zúčastněnými stranami; schůze, workshopy, semináře s přímo dotčenými stranami; cílové skupiny; osobní pohovory; skupiny odborníků Evropské komise; panely malých a středních podniků; konzultace místních a regionálních orgánů; dotazníky; internetová diskuzní fóra. |
| --- | --- |

2.2.5.

Evropská komise stanovila dvanáct různých metod přípravných konzultací v závislosti na cílech a cílových skupinách. Jedná se o tyto metody: otevřená veřejná internetová konzultace; studie; Eurobarometr; konference, veřejná slyšení, setkání se zúčastněnými stranami; schůze, workshopy, semináře s přímo dotčenými stranami; cílové skupiny; osobní pohovory; skupiny odborníků Evropské komise; panely malých a středních podniků; konzultace místních a regionálních orgánů; dotazníky; internetová diskuzní fóra.

2.3.   
  Používání pokynů v praxi

| 2.3.1. | Navzdory těmto pokynům a značnému množství potenciálních metod a nástrojů mnoho zúčastněných stran kritizuje účinnost současného systému konzultací. Ke konkrétním překážkám patří zejména obtížné získávání informací o konzultacích (snadná dostupnost na internetových stránkách EU a oznámení konzultace), jazyk a terminologie, informace o výsledcích i monitorování. |
| --- | --- |

2.3.1.

Navzdory těmto pokynům a značnému množství potenciálních metod a nástrojů mnoho zúčastněných stran kritizuje účinnost současného systému konzultací. Ke konkrétním překážkám patří zejména obtížné získávání informací o konzultacích (snadná dostupnost na internetových stránkách EU a oznámení konzultace), jazyk a terminologie, informace o výsledcích i monitorování.

| 2.3.2. | Kromě toho se výrazně liší kvalita a přístup konzultací v závislosti na dotyčném generálním ředitelství a nedostatečná je i koordinace a jednotný metodologický přístup. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kromě toho se výrazně liší kvalita a přístup konzultací v závislosti na dotyčném generálním ředitelství a nedostatečná je i koordinace a jednotný metodologický přístup.

| 2.3.3. | EHSV zkontroloval, na základě vzorků, uplatňování těchto pokynů u prvních 25 konzultací, které se konaly v roce 2014. Na základě těchto vzorků lze konstatovat následující:






  — | účast na konzultacích online je velmi nerovnoměrná (9); |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

EHSV zkontroloval, na základě vzorků, uplatňování těchto pokynů u prvních 25 konzultací, které se konaly v roce 2014. Na základě těchto vzorků lze konstatovat následující:

—

účast na konzultacích online je velmi nerovnoměrná (9);

| — | v případě nízkého počtu respondentů je reprezentativnost de facto nedostatečná, jak pokud jde o zeměpisné rozmístění, tak o kategorii respondentů. V případě většího počtu odpovědí se zdá geografické zastoupení být lepší, ale kvalita odpovědí je často nevyvážená. Nicméně lze konstatovat jasný trend převahy respondentů z velkých členských států. Kromě toho odpovědi organizací se sídlem v Bruselu jsou označeny jako podnět z Belgie, i když se v mnoha případech jedná o evropské svazy nebo organizace, které nemají žádnou vazbu na Belgii jako členský stát; |
| --- | --- |

—

v případě nízkého počtu respondentů je reprezentativnost de facto nedostatečná, jak pokud jde o zeměpisné rozmístění, tak o kategorii respondentů. V případě většího počtu odpovědí se zdá geografické zastoupení být lepší, ale kvalita odpovědí je často nevyvážená. Nicméně lze konstatovat jasný trend převahy respondentů z velkých členských států. Kromě toho odpovědi organizací se sídlem v Bruselu jsou označeny jako podnět z Belgie, i když se v mnoha případech jedná o evropské svazy nebo organizace, které nemají žádnou vazbu na Belgii jako členský stát;

| — | pokud jde o transparentnost a zpětnou vazbu k výsledkům, pouze u 6 z 25 vzorových konzultací bylo zveřejněno shrnutí výsledků, což je méně než čtvrtina případů. U méně než poloviny konzultací byly zveřejněny rovněž reakce. Podrobnější informace týkající se monitorování tématu nebyly uvedeny v žádném případě. |
| --- | --- |

—

pokud jde o transparentnost a zpětnou vazbu k výsledkům, pouze u 6 z 25 vzorových konzultací bylo zveřejněno shrnutí výsledků, což je méně než čtvrtina případů. U méně než poloviny konzultací byly zveřejněny rovněž reakce. Podrobnější informace týkající se monitorování tématu nebyly uvedeny v žádném případě.

Na závěr můžeme obecně konstatovat nedostatečnou reprezentativnost, nedostatečnou kvalitu a nedostatečné informování o výsledcích a o monitorování.

3.   Současná Komise – nové pracovní metody a výhledy

| 3.1. | V politických směrech nové Evropské komise je jednou z 10 priorit více demokracie v Evropské unii. Vytvoření povinného rejstříku pro všechny organizace a osoby, které lobbují u Evropské komise nebo Evropského parlamentu, je v rámci této priority klíčovým cílem. |
| --- | --- |

3.1.

V politických směrech nové Evropské komise je jednou z 10 priorit více demokracie v Evropské unii. Vytvoření povinného rejstříku pro všechny organizace a osoby, které lobbují u Evropské komise nebo Evropského parlamentu, je v rámci této priority klíčovým cílem.

| 3.2. | Dne 19. května 2015 Komise zveřejnila balíček opatření pro zdokonalování právní úpravy „Zlepšení tvorby právních předpisů“ (10), k němuž se Výbor na žádost Komise vyjádří. Opatření se soustředí na čtyři osy: transparentní přístup a konzultace, neustálý přezkum stávajících právních předpisů, lepší analýzy dopadů a kontroly kvality a nová interinstitucionální dohoda. |
| --- | --- |

3.2.

Dne 19. května 2015 Komise zveřejnila balíček opatření pro zdokonalování právní úpravy „Zlepšení tvorby právních předpisů“ (10), k němuž se Výbor na žádost Komise vyjádří. Opatření se soustředí na čtyři osy: transparentní přístup a konzultace, neustálý přezkum stávajících právních předpisů, lepší analýzy dopadů a kontroly kvality a nová interinstitucionální dohoda.

| 3.3. | V této souvislosti se rovněž navrhují uzpůsobené pokyny pro konzultace zúčastněných stran. Při jejich přípravě byla uspořádána konzultace (11) k návrhům pokynů ke konzultacím se zainteresovanými stranami. Výsledky (12) této konzultace jsou v tomto stanovisku zohledněny. |
| --- | --- |

3.3.

V této souvislosti se rovněž navrhují uzpůsobené pokyny pro konzultace zúčastněných stran. Při jejich přípravě byla uspořádána konzultace (11) k návrhům pokynů ke konzultacím se zainteresovanými stranami. Výsledky (12) této konzultace jsou v tomto stanovisku zohledněny.

4.   Jak zvýšit efektivitu konzultací: doporučení

EHSV považuje konzultace za jeden z klíčových prostředků k překlenutí propasti mezi evropskými institucemi a občany, pokud budou tyto postupy strukturované, trvalé a zajistí odpovídající reprezentativnost zúčastněných stran. Pouze takto konzultace přispějí k účinnému zapojení občanů a občanské společnosti do evropského projektu.

EHSV již v této souvislosti předložil konkrétní návrhy, mimo jiné ve stanoviscích ke konzultacím v rámci programu „Zlepšování právní úpravy“, k článku 11 SFEU a v rámci programu REFIT (13).

4.1.   
  Klíčové prvky postupu konzultací

| 4.1.1. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby stávající interní pokyny uložila pro generální ředitelství jako závazné a za jejich nedodržování ukládala sankce (například v případě nedostatečné transparentnosti odpovědí nebo hodnotící zprávy). Také kvalita posouzení dopadů je předmětem sankcí, které ukládá Výbor pro posuzování dopadů. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV žádá Evropskou komisi, aby stávající interní pokyny uložila pro generální ředitelství jako závazné a za jejich nedodržování ukládala sankce (například v případě nedostatečné transparentnosti odpovědí nebo hodnotící zprávy). Také kvalita posouzení dopadů je předmětem sankcí, které ukládá Výbor pro posuzování dopadů.

| 4.1.2. | Za tímto účelem EHSV doporučuje, aby při generálním sekretariátu Komise existovala koordinační jednotka pod přímým vedením příslušného místopředsedy Komise. Tato jednotka by zároveň poskytovala podporu všem generálním ředitelstvím, pokud jde o celkový přístup a strategie konzultací, vypracování a zavádění požadavků kvality a postupů, doprovodná opatření týkající se kvality, informování a monitorování. |
| --- | --- |

4.1.2.

Za tímto účelem EHSV doporučuje, aby při generálním sekretariátu Komise existovala koordinační jednotka pod přímým vedením příslušného místopředsedy Komise. Tato jednotka by zároveň poskytovala podporu všem generálním ředitelstvím, pokud jde o celkový přístup a strategie konzultací, vypracování a zavádění požadavků kvality a postupů, doprovodná opatření týkající se kvality, informování a monitorování.

| 4.1.3. | Koordinační jednotka by měla k dispozici skupinu odborníků doplněnou o zástupce cílových skupin, na něž je konzultace zaměřena. EHSV žádá, aby Komise v tomto rámci využila odbornost Výboru, zejména pokud jde o výběr cílových skupin, validaci dotazníků, shrnutí a monitorování výsledků. |
| --- | --- |

4.1.3.

Koordinační jednotka by měla k dispozici skupinu odborníků doplněnou o zástupce cílových skupin, na něž je konzultace zaměřena. EHSV žádá, aby Komise v tomto rámci využila odbornost Výboru, zejména pokud jde o výběr cílových skupin, validaci dotazníků, shrnutí a monitorování výsledků.

| 4.1.4. | Systematičtější přístup ke konzultacím, jasně stanovený harmonogram a předchozí oznámení musí zúčastněným stranám usnadnit přípravu jejich účasti. Za tímto účelem je nutné vytvořit předběžný harmonogram konzultací, který bude spolehlivý a pravidelně aktualizovaný. Obecněji EHSV doporučuje Komisi, aby konzultace lépe strukturovala, zejména na institucionálním a reprezentativním základě, a využívala zdrojů poradních orgánů nebo rovnocenných orgánů, a to jak na úrovni členských států, tak na regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

4.1.4.

Systematičtější přístup ke konzultacím, jasně stanovený harmonogram a předchozí oznámení musí zúčastněným stranám usnadnit přípravu jejich účasti. Za tímto účelem je nutné vytvořit předběžný harmonogram konzultací, který bude spolehlivý a pravidelně aktualizovaný. Obecněji EHSV doporučuje Komisi, aby konzultace lépe strukturovala, zejména na institucionálním a reprezentativním základě, a využívala zdrojů poradních orgánů nebo rovnocenných orgánů, a to jak na úrovni členských států, tak na regionální a místní úrovni.

| 4.1.5. | EHSV žádá Komisi, aby každý rok zveřejňovala hodnocení svého přístupu ke konzultacím a jeho výsledky. |
| --- | --- |

4.1.5.

EHSV žádá Komisi, aby každý rok zveřejňovala hodnocení svého přístupu ke konzultacím a jeho výsledky.

EHSV doporučuje Komisi, aby jako zdroj inspirace sestavila soupis osvědčených postupů shromážděných v členských státech. Pro tento účel mohou být velmi užitečné studie OECD na dané téma (14). Výbor dále doporučuje podporovat jakékoli další formy občanského zapojení a účasti. „Kodex osvědčených postupů pro zapojení občanů do rozhodovacího procesu“ Rady Evropy může být dobrým příkladem (15).

4.2.   
  Zmapování zúčastněných stran

| 4.2.1. | Řádné určení cílové skupiny konzultace je nezbytné pro získání potřebných informací. Jsou nezbytné profesionální nástroje, jejichž spolehlivost je osvědčená. Je rovněž nutné zajistit účinnou spolupráci se stávajícími strukturami, Výborem a legitimními organizacemi zastupujícími zájmy občanské společnosti. EHSV se může v rámci svých pravomocí a ve spolupráci s příslušnými organizacemi a Komisí podílet na určení reprezentativních organizací v rámci stanovených cílových skupin. |
| --- | --- |

4.2.1.

Řádné určení cílové skupiny konzultace je nezbytné pro získání potřebných informací. Jsou nezbytné profesionální nástroje, jejichž spolehlivost je osvědčená. Je rovněž nutné zajistit účinnou spolupráci se stávajícími strukturami, Výborem a legitimními organizacemi zastupujícími zájmy občanské společnosti. EHSV se může v rámci svých pravomocí a ve spolupráci s příslušnými organizacemi a Komisí podílet na určení reprezentativních organizací v rámci stanovených cílových skupin.

| 4.2.2. | Činnost EHSV (16) týkající se definice kritérií reprezentativnosti organizací občanské společnosti by mohla být použita jako základní reference v rámci výše uvedeného procesu určování reprezentativních organizací. EHSV tak chce zvýšit vliv těchto organizací a spolupráci s nimi při konzultacích. |
| --- | --- |

4.2.2.

Činnost EHSV (16) týkající se definice kritérií reprezentativnosti organizací občanské společnosti by mohla být použita jako základní reference v rámci výše uvedeného procesu určování reprezentativních organizací. EHSV tak chce zvýšit vliv těchto organizací a spolupráci s nimi při konzultacích.

| 4.2.3. | Je třeba se systematicky zaměřovat na vhodné rozložení z geografického hlediska a z hlediska cílové skupiny. Také je nutné zajistit, aby byla při „mapování zúčastněných stran“ věnována větší pozornost nedostatečně zastoupeným skupinám či skupinám, které mají méně prostředků. |
| --- | --- |

4.2.3.

Je třeba se systematicky zaměřovat na vhodné rozložení z geografického hlediska a z hlediska cílové skupiny. Také je nutné zajistit, aby byla při „mapování zúčastněných stran“ věnována větší pozornost nedostatečně zastoupeným skupinám či skupinám, které mají méně prostředků.

| 4.2.4. | EHSV klade důraz na to, aby byl při analýze odpovědí na konzultace uplatňován mechanismus odůvodněného vyvažování s cílem upřednostnit reprezentativní a přímo dotčené organizace. |
| --- | --- |

4.2.4.

EHSV klade důraz na to, aby byl při analýze odpovědí na konzultace uplatňován mechanismus odůvodněného vyvažování s cílem upřednostnit reprezentativní a přímo dotčené organizace.

| 4.2.5. | Obsah zpětné vazby po konzultacích má zásadní význam pro zvýšení účasti zúčastněných stran na těchto konzultacích. Zúčastněné strany musí vidět, že jejich příspěvek přinesl výsledek, a tedy vnímat, že měly skutečný vliv na předložené návrhy, nebo obdržet vysvětlení, proč určité prvky nebyly zohledněny. |
| --- | --- |

4.2.5.

Obsah zpětné vazby po konzultacích má zásadní význam pro zvýšení účasti zúčastněných stran na těchto konzultacích. Zúčastněné strany musí vidět, že jejich příspěvek přinesl výsledek, a tedy vnímat, že měly skutečný vliv na předložené návrhy, nebo obdržet vysvětlení, proč určité prvky nebyly zohledněny.

4.3.   
  Metodika a nástroje

| 4.3.1. | EHSV může působit jako „síť sítí“ a zasílat konzultace písemně (online) různým zúčastněným stranám (jak činí Výbor regionů v souvislosti s místními orgány). Pokud jde o interaktivní setkání, může EHSV vzhledem ke svým kontaktům a odborným znalostem působit v tomto ohledu jako organizátor. |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV může působit jako „síť sítí“ a zasílat konzultace písemně (online) různým zúčastněným stranám (jak činí Výbor regionů v souvislosti s místními orgány). Pokud jde o interaktivní setkání, může EHSV vzhledem ke svým kontaktům a odborným znalostem působit v tomto ohledu jako organizátor.

| 4.3.2. | Dotazník pro (online) konzultace musí být organizacím občanské společnosti dotčené cílové skupiny či skupin předložen k připomínkám a v jazyce příslušné cílové skupiny. Kromě toho je vhodné, aby byl dotazník předem otestován panelem zúčastněných stran. Za tímto účelem lze jako nástroje pro zacílení na tyto organizace použít předběžné zmapování dotčených subjektů a rejstřík transparentnosti (viz odstavec 4.2). V této souvislosti může EHSV hrát roli zprostředkovatele. |
| --- | --- |

4.3.2.

Dotazník pro (online) konzultace musí být organizacím občanské společnosti dotčené cílové skupiny či skupin předložen k připomínkám a v jazyce příslušné cílové skupiny. Kromě toho je vhodné, aby byl dotazník předem otestován panelem zúčastněných stran. Za tímto účelem lze jako nástroje pro zacílení na tyto organizace použít předběžné zmapování dotčených subjektů a rejstřík transparentnosti (viz odstavec 4.2). V této souvislosti může EHSV hrát roli zprostředkovatele.

4.4.   
  Stanovení časového harmonogramu a doba trvání konzultace

| 4.4.1. | Pokyny stanoví, že pro online konzultace by měla být stanovena lhůta nejméně 12 týdnů a pro interaktivní setkání 20 pracovních dnů. EHSV nedoporučuje, aby konzultace probíhaly v době letních dovolených. Navíc je také vhodné co nejdůsledněji dodržet předběžný harmonogram (viz odstavec 4.1.4). |
| --- | --- |

4.4.1.

Pokyny stanoví, že pro online konzultace by měla být stanovena lhůta nejméně 12 týdnů a pro interaktivní setkání 20 pracovních dnů. EHSV nedoporučuje, aby konzultace probíhaly v době letních dovolených. Navíc je také vhodné co nejdůsledněji dodržet předběžný harmonogram (viz odstavec 4.1.4).

Aby se zúčastněné strany mohly připravit na účast v konzultacích, považuje EHSV za vhodné, aby jim byly poskytnuty dostatečné informace o celém procesu přípravy a o plánování (různých) konzultací. Je třeba využít všech účinných prostředků s cílem motivovat zainteresované strany k účasti.

4.5.   
  Zveřejnění konzultací: dostupnost a viditelnost

| 4.5.1. | EHSV vyzývá Komisi i její delegace v členských státech, aby zahájily účinnou a trvalou informační kampaň s cílem zveřejňovat konzultace a motivovat zainteresované strany k účasti. V tom může EHSV zajisté také hrát roli a může požádat členy o šíření informací v rámci jejich sítě. |
| --- | --- |

4.5.1.

EHSV vyzývá Komisi i její delegace v členských státech, aby zahájily účinnou a trvalou informační kampaň s cílem zveřejňovat konzultace a motivovat zainteresované strany k účasti. V tom může EHSV zajisté také hrát roli a může požádat členy o šíření informací v rámci jejich sítě.

| 4.5.2. | Každá konzultace musí být ohlášena jasným, vhodným a včasným způsobem ve sdělovacích prostředcích Komise a členských států a příslušným organizacím občanské společnosti. Do tohoto globálního přístupu by měli být rovněž zapojeni zástupci Komise v členských státech. |
| --- | --- |

4.5.2.

Každá konzultace musí být ohlášena jasným, vhodným a včasným způsobem ve sdělovacích prostředcích Komise a členských států a příslušným organizacím občanské společnosti. Do tohoto globálního přístupu by měli být rovněž zapojeni zástupci Komise v členských státech.

4.6.   
  Analýza výsledků

| 4.6.1. | EHSV klade důraz na to, aby Komise zohledňovala názory vyjádřené na konzultacích a odůvodnila, do jaké míry na ně vzala ohled. |
| --- | --- |

4.6.1.

EHSV klade důraz na to, aby Komise zohledňovala názory vyjádřené na konzultacích a odůvodnila, do jaké míry na ně vzala ohled.

| 4.6.2. | V rámci uplatňování odůvodněného vyvažování při zpracování výsledků (viz odstavec 4.2.3) musí být poměrně nejvíce zastoupeny subjekty organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.6.2.

V rámci uplatňování odůvodněného vyvažování při zpracování výsledků (viz odstavec 4.2.3) musí být poměrně nejvíce zastoupeny subjekty organizované občanské společnosti.

4.7.   
  Vypracování zprávy a zpětná vazba

| 4.7.1. | EHSV se vyslovuje pro zveřejňování souhrnné zprávy spolu se shrnutím všech obdržených odpovědí. Tímto způsobem se zvýší transparentnost. |
| --- | --- |

4.7.1.

EHSV se vyslovuje pro zveřejňování souhrnné zprávy spolu se shrnutím všech obdržených odpovědí. Tímto způsobem se zvýší transparentnost.

| 4.7.2. | Kromě toho EHSV doporučuje, aby byly – zejména respondentům – poskytnuty informace o dalším postupu, jako jsou úpravy návrhu a další kroky v rámci rozhodovacího procesu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kromě toho EHSV doporučuje, aby byly – zejména respondentům – poskytnuty informace o dalším postupu, jako jsou úpravy návrhu a další kroky v rámci rozhodovacího procesu.

5.   Úloha Evropského hospodářského a sociálního výboru

5.1.   
  V rámci konzultačního procesu

| 5.1.1. | V zájmu optimalizace využívání zdrojů a v rámci uplatňování přístupu interinstitucionální spolupráce by tedy Výbor mohl poskytnout při rozhodovacím procesu své znalosti týkající se zúčastněných stran, které působí v různých oblastech politik EU, a také svou odbornost, zkušenosti a kompetence ohledně provádění konzultací. |
| --- | --- |

5.1.1.

V zájmu optimalizace využívání zdrojů a v rámci uplatňování přístupu interinstitucionální spolupráce by tedy Výbor mohl poskytnout při rozhodovacím procesu své znalosti týkající se zúčastněných stran, které působí v různých oblastech politik EU, a také svou odbornost, zkušenosti a kompetence ohledně provádění konzultací.

| 5.1.2. | EHSV si přeje s ohledem na své pracovní priority a ve spolupráci s Komisí provádět monitorování a hodnocení určitých konzultací, vypracovat stanovisko k tomuto tématu a v případě potřeby uspořádat veřejné slyšení. |
| --- | --- |

5.1.2.

EHSV si přeje s ohledem na své pracovní priority a ve spolupráci s Komisí provádět monitorování a hodnocení určitých konzultací, vypracovat stanovisko k tomuto tématu a v případě potřeby uspořádat veřejné slyšení.

| 5.1.3. | Výbor hodlá ve spolupráci s příslušnými organizacemi přispívat a poskytovat své odborné znalosti Komisi v hlavních fázích procesu konzultací, zejména při výběru cílové skupiny, vypracování dotazníku, shrnutí a monitorování. |
| --- | --- |

5.1.3.

Výbor hodlá ve spolupráci s příslušnými organizacemi přispívat a poskytovat své odborné znalosti Komisi v hlavních fázích procesu konzultací, zejména při výběru cílové skupiny, vypracování dotazníku, shrnutí a monitorování.

| 5.1.4. | EHSV může také působit jako „síť sítí“ a jako zprostředkovatel a zasílat konzultace písemně (online) různým zúčastněným stranám (jak činí Výbor regionů v souvislosti s místními orgány). |
| --- | --- |

5.1.4.

EHSV může také působit jako „síť sítí“ a jako zprostředkovatel a zasílat konzultace písemně (online) různým zúčastněným stranám (jak činí Výbor regionů v souvislosti s místními orgány).

| 5.1.5. | Pokud jde o interaktivní setkání, EHSV může ve spolupráci s Komisí působit jako organizátor, jak již pravidelně činí v rámci platforem pro strukturovaný dialog (například k tématům přistěhovalectví, spotřeby atd.). |
| --- | --- |

5.1.5.

Pokud jde o interaktivní setkání, EHSV může ve spolupráci s Komisí působit jako organizátor, jak již pravidelně činí v rámci platforem pro strukturovaný dialog (například k tématům přistěhovalectví, spotřeby atd.).

| 5.1.6. | V rámci účinné a trvalé informační kampaně může Výbor přispívat prostřednictvím svých členů, kteří mohou šířit informace v rámci své sítě. |
| --- | --- |

5.1.6.

V rámci účinné a trvalé informační kampaně může Výbor přispívat prostřednictvím svých členů, kteří mohou šířit informace v rámci své sítě.

5.2.   
  V rámci protokolu o spolupráci mezi Evropskou komisí a EHSV

| 5.2.1. | EHSV může v různých fázích přípravy, provádění a monitorování konzultace fungovat jako informační kanál mezi Evropskou komisí a organizovanou občanskou společností. |
| --- | --- |

5.2.1.

EHSV může v různých fázích přípravy, provádění a monitorování konzultace fungovat jako informační kanál mezi Evropskou komisí a organizovanou občanskou společností.

| 5.2.2. | Pro některé činnosti, jako jsou interaktivní setkání, lze zorganizovat společné akce Komise a Výboru. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pro některé činnosti, jako jsou interaktivní setkání, lze zorganizovat společné akce Komise a Výboru.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eu-cooperation&itemCode=22469

1

(2)  Smlouva o fungování Evropské unie, článek 304:

2

Evropský parlament, Rada nebo Komise konzultují výbor v případech uvedených ve Smlouvách. Tyto orgány mohou výbor konzultovat, kdykoli to považují za vhodné. Výbor může také vydat stanovisko z vlastního podnětu v případech, kdy to považuje za vhodné.

Považují-li to Evropský parlament, Rada nebo Komise za nutné, určí výboru pro předložení jeho stanoviska lhůtu nejméně jednoho měsíce od jejího oznámení předsedovi. Po jejím vypršení mohou jednat i bez tohoto stanoviska.

Stanoviska výboru, jakož i zápis z jeho jednání se postupují Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eu-cooperation&itemCode=22469

3

(4)  COM(2002) 704 ve znění COM(2012) 746 a SWD(2012) 422.

4

(5)  COM(2014) 368.

5

(6)  1. vytyčení cíle konzultace; 2. identifikace zúčastněných stran; 3. výběr metodiky a nástrojů; 4. časový rozvrh a doba trvání konzultace.

6

(7)  1. příprava internetové stránky konzultace; 2. oznámení konzultace; 3. potvrzení přijetí příspěvků.

7

(8)  1. analýza výsledků; 2. zpráva o výsledcích a zpětná vazba; 3. vyhodnocení konzultace.

8

(9)  Pouze u 13 z 25 konzultací je oznámen počet účastníků. Počet respondentů se pohybuje mezi 14 a 1  114. Polovina má méně než 100 odpovědí.

9

(10)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_en.htm

10

(11)  Konzultace ohledně pokynů pro konzultace zainteresovaných stran od 30. června 2014 do 30. září 2014: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/consultation_2014/stakeholder-consultation/index_en.htm

11

(12)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/docs/contributions/summary_responses_stakeholder_consultation_guidelines_public_consultation_en.pdf

12

(13)  Stanovisko EHSV „Zlepšování právní úpravy“, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 107.

13

stanovisko EHSV „Zásady, postupy a opatření pro provádění čl. 11 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 Lisabonské smlouvy“, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 8.

stanovisko EHSV „Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti“, Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 66.

(14)  http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/governance-regulators.htm

14

(15)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_EN.asp

15

(16)  Stanovisko EHSV Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 41.

16

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

509. plenární zasedání EHSV ve dnech 1. a 2. července 2015

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/64

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Vytváření unie kapitálových trhů

(COM(2015) 63 final)

(2015/C 383/10)

| Zpravodaj: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Milena ANGELOVA |

Zpravodaj:

Juan MENDOZA CASTRO

Spoluzpravodajka:

Milena ANGELOVA

Dne 9. března 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy Vytváření unie kapitálových trhů

(COM(2015) 63 final).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 18. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 100 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Výbor podporuje zelenou knihu k unii kapitálových trhů, očekává návrhy Komise týkající se změn, které by mohly být potřebné pro dosažení cílů uvedených v tomto dokumentu, a vyjadřuje přesvědčení, že navrhovaná opatření budou založena na vyváženém zohlednění názorů vyjádřených všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor podporuje zelenou knihu k unii kapitálových trhů, očekává návrhy Komise týkající se změn, které by mohly být potřebné pro dosažení cílů uvedených v tomto dokumentu, a vyjadřuje přesvědčení, že navrhovaná opatření budou založena na vyváženém zohlednění názorů vyjádřených všemi zúčastněnými stranami.

| 1.2. | Cílem iniciativy Komise by mělo být vytvořit podmínky pro efektivní, moderní sektor finančních služeb s odpovídající regulací, jenž umožní podnikům hledajícím investice, zejména malým a středním podnikům a rychle rostoucím podnikům, přístup k poskytovatelům kapitálu. |
| --- | --- |

1.2.

Cílem iniciativy Komise by mělo být vytvořit podmínky pro efektivní, moderní sektor finančních služeb s odpovídající regulací, jenž umožní podnikům hledajícím investice, zejména malým a středním podnikům a rychle rostoucím podnikům, přístup k poskytovatelům kapitálu.

| 1.3. | EHSV považuje kapitálové trhy za zdroje likvidity, kde společnosti mohou získávat finanční prostředky a obchodovat s finančními nástroji, a důrazně podporuje hlavní cíl unie kapitálových trhů, a to překonat současnou roztříštěnost trhů, a umožnit tak kotaci všech typů společností. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV považuje kapitálové trhy za zdroje likvidity, kde společnosti mohou získávat finanční prostředky a obchodovat s finančními nástroji, a důrazně podporuje hlavní cíl unie kapitálových trhů, a to překonat současnou roztříštěnost trhů, a umožnit tak kotaci všech typů společností.

| 1.4. | Vzhledem k tomu, že pro velké společnosti unie kapitálových trhů ve značné míře funguje, EHSV zdůrazňuje, že je nutné zavést opatření, která umožní, aby byla přínosem i pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.4.

Vzhledem k tomu, že pro velké společnosti unie kapitálových trhů ve značné míře funguje, EHSV zdůrazňuje, že je nutné zavést opatření, která umožní, aby byla přínosem i pro malé a střední podniky.

| 1.5. | Unie kapitálových trhů by měla zlepšit financování ekonomiky v dlouhodobém horizontu tím, že využije potenciálu k prosazení osvědčených postupů správy a řízení společností a sociální odpovědnosti podniků, přičemž se zaměří nejen na hospodářské, ale také environmentální a sociální cíle. |
| --- | --- |

1.5.

Unie kapitálových trhů by měla zlepšit financování ekonomiky v dlouhodobém horizontu tím, že využije potenciálu k prosazení osvědčených postupů správy a řízení společností a sociální odpovědnosti podniků, přičemž se zaměří nejen na hospodářské, ale také environmentální a sociální cíle.

| 1.6. | Ve všech rozhodnutích týkajících se unie kapitálových trhů by v budoucnu měly být výslovně zohledněny specifické potřeby malých a středních podniků. EHSV rozhodně doporučuje, aby byla přijata zásadní a rychlá opatření v těchto směrech:






  — | rozvoj sekundárního trhu, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Ve všech rozhodnutích týkajících se unie kapitálových trhů by v budoucnu měly být výslovně zohledněny specifické potřeby malých a středních podniků. EHSV rozhodně doporučuje, aby byla přijata zásadní a rychlá opatření v těchto směrech:

—

rozvoj sekundárního trhu,

| — | vypracování zjednodušené jednotné normy, pokud jde o kvantitativní a kvalitativní požadavky na kotaci malých a středních podniků na regulovaných trzích finančních nástrojů, |
| --- | --- |

—

vypracování zjednodušené jednotné normy, pokud jde o kvantitativní a kvalitativní požadavky na kotaci malých a středních podniků na regulovaných trzích finančních nástrojů,

| — | zavedení úvěrových hodnocení podle standardizované transparentní metodiky, |
| --- | --- |

—

zavedení úvěrových hodnocení podle standardizované transparentní metodiky,

| — | přijetí zjednodušených standardizovaných kritérií (modelu) pro registraci na regulovaných trzích, která by kromě finančních informací obsahovala i podrobný střednědobý podnikatelský plán investic a rozvoje podnikání, |
| --- | --- |

—

přijetí zjednodušených standardizovaných kritérií (modelu) pro registraci na regulovaných trzích, která by kromě finančních informací obsahovala i podrobný střednědobý podnikatelský plán investic a rozvoje podnikání,

| — | vytvoření většího počtu „na míru šitých“ investičních produktů, protože ty by měly přesněji odpovídat potřebám podniků, |
| --- | --- |

—

vytvoření většího počtu „na míru šitých“ investičních produktů, protože ty by měly přesněji odpovídat potřebám podniků,

| — | aktualizace a sloučení definic mikropodniků a malých a středních podniků v řadě právních předpisů EU tak, aby lépe odrážely celou škálu malých a středních podniků a rozdíly mezi členskými státy, |
| --- | --- |

—

aktualizace a sloučení definic mikropodniků a malých a středních podniků v řadě právních předpisů EU tak, aby lépe odrážely celou škálu malých a středních podniků a rozdíly mezi členskými státy,

| — | stanovení definice nové rostoucí společnosti a rychle rostoucí společnosti a věnování zvláštní pozornosti potřebám těchto společností na kapitálovém trhu, |
| --- | --- |

—

stanovení definice nové rostoucí společnosti a rychle rostoucí společnosti a věnování zvláštní pozornosti potřebám těchto společností na kapitálovém trhu,

| — | vytvoření jednotného evropského modelu segmentace na burze cenných papírů, který rozliší malé a střední podniky na základě toho, jaký typ emitenta jsou, či vytvoření specializovaných segmentů na příslušných vnitrostátních regulovaných trzích, |
| --- | --- |

—

vytvoření jednotného evropského modelu segmentace na burze cenných papírů, který rozliší malé a střední podniky na základě toho, jaký typ emitenta jsou, či vytvoření specializovaných segmentů na příslušných vnitrostátních regulovaných trzích,

| — | podpora posilování správní kapacity vnitrostátních orgánů na ochranu spotřebitele a agentur pro regulaci finančního sektoru, |
| --- | --- |

—

podpora posilování správní kapacity vnitrostátních orgánů na ochranu spotřebitele a agentur pro regulaci finančního sektoru,

| — | nabídka takových podmínek pro investory, které jsou přinejmenším srovnatelné, pokud ne lepší, než ty na mezinárodních trzích. |
| --- | --- |

—

nabídka takových podmínek pro investory, které jsou přinejmenším srovnatelné, pokud ne lepší, než ty na mezinárodních trzích.

| 1.7. | EHSV souhlasí s tvrzením uvedeným v zelené knize, že pouze velmi malé procento úspor domácností se promění v produktivnější investice, než jsou státní dluhopisy nebo bankovní vklady, zejména nyní, kdy dochází k finanční represi střadatelů. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV souhlasí s tvrzením uvedeným v zelené knize, že pouze velmi malé procento úspor domácností se promění v produktivnější investice, než jsou státní dluhopisy nebo bankovní vklady, zejména nyní, kdy dochází k finanční represi střadatelů.

| 1.8. | EHSV zdůrazňuje význam tradičního bankovnictví pro stabilitu finančního systému. EHSV uznává důležitost dokončení evropské bankovní unie. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV zdůrazňuje význam tradičního bankovnictví pro stabilitu finančního systému. EHSV uznává důležitost dokončení evropské bankovní unie.

| 1.9. | V zájmu udržitelné kvalitní sekuritizace je třeba podporovat základní struktury s krátkými řetězci zprostředkování. |
| --- | --- |

1.9.

V zájmu udržitelné kvalitní sekuritizace je třeba podporovat základní struktury s krátkými řetězci zprostředkování.

| 1.10. | EHSV se domnívá, že zelená kniha obsahuje komplexní přezkum současné situace na kapitálových trzích v Evropě stejně jako opatření nezbytná k dosažení unie kapitálových trhů. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV se domnívá, že zelená kniha obsahuje komplexní přezkum současné situace na kapitálových trzích v Evropě stejně jako opatření nezbytná k dosažení unie kapitálových trhů.

2.   Obsah zelené knihy

| 2.1. | Ve srovnání s jinými jurisdikcemi je v Evropě financování založené na kapitálových trzích poměrně málo vyvinuté. Evropské akciové, dluhopisové a jiné trhy hrají menší roli při financování růstu a evropské podniky zůstávají silně závislé na bankách, čímž činí hospodářství našich členských států zranitelnými, pokud se poskytování bankovních úvěrů zpřísní. |
| --- | --- |

2.1.

Ve srovnání s jinými jurisdikcemi je v Evropě financování založené na kapitálových trzích poměrně málo vyvinuté. Evropské akciové, dluhopisové a jiné trhy hrají menší roli při financování růstu a evropské podniky zůstávají silně závislé na bankách, čímž činí hospodářství našich členských států zranitelnými, pokud se poskytování bankovních úvěrů zpřísní.

| 2.2. | Panuje rovněž ovzduší nedostatečné důvěry investorů a evropské úspory nemusí být vždy využity nejproduktivněji. |
| --- | --- |

2.2.

Panuje rovněž ovzduší nedostatečné důvěry investorů a evropské úspory nemusí být vždy využity nejproduktivněji.

| 2.3. | Vytváření unie kapitálových trhů představuje klíčovou iniciativu v rámci pracovního programu Komise. |
| --- | --- |

2.3.

Vytváření unie kapitálových trhů představuje klíčovou iniciativu v rámci pracovního programu Komise.

| 2.4. | Tato unie by zajistila větší diverzifikaci financování hospodářství a snížení nákladů na získávání kapitálu, zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.4.

Tato unie by zajistila větší diverzifikaci financování hospodářství a snížení nákladů na získávání kapitálu, zejména pro malé a střední podniky.

| 2.5. | Integrovanější kapitálové trhy, zejména akciové, by posílily schopnost evropské ekonomiky absorbovat šoky a umožnily by větší objem investic, aniž by se zvýšila míra zadluženosti. |
| --- | --- |

2.5.

Integrovanější kapitálové trhy, zejména akciové, by posílily schopnost evropské ekonomiky absorbovat šoky a umožnily by větší objem investic, aniž by se zvýšila míra zadluženosti.

| 2.6. | Unie kapitálových trhů by měla zlepšit tok kapitálu – efektivní tržní infrastrukturou a zprostředkovateli – od investorů do evropských investičních projektů, a tak zlepšit alokaci rizika a kapitálu v rámci celé EU a v konečném důsledku učinit Evropu odolnější vůči budoucím otřesům. |
| --- | --- |

2.6.

Unie kapitálových trhů by měla zlepšit tok kapitálu – efektivní tržní infrastrukturou a zprostředkovateli – od investorů do evropských investičních projektů, a tak zlepšit alokaci rizika a kapitálu v rámci celé EU a v konečném důsledku učinit Evropu odolnější vůči budoucím otřesům.

| 2.7. | Hlavní zásady, z nichž by unie kapitálových trhů měla vycházet, jsou tyto: měla by maximalizovat přínos kapitálových trhů pro ekonomiku, růst a vytváření pracovních míst; měla by vytvořit jednotný kapitálový trh pro všech 28 členských států; měla by být postavena na pevných základech finanční stability; měla by zajistit účinnou úroveň ochrany spotřebitele a investora a měla by pomoci přilákat investice z celého světa a zvýšit konkurenceschopnost EU. |
| --- | --- |

2.7.

Hlavní zásady, z nichž by unie kapitálových trhů měla vycházet, jsou tyto: měla by maximalizovat přínos kapitálových trhů pro ekonomiku, růst a vytváření pracovních míst; měla by vytvořit jednotný kapitálový trh pro všech 28 členských států; měla by být postavena na pevných základech finanční stability; měla by zajistit účinnou úroveň ochrany spotřebitele a investora a měla by pomoci přilákat investice z celého světa a zvýšit konkurenceschopnost EU.

3.   Všeobecné připomínky

| 3.1. | Výbor iniciativu Komise plně podporuje. Pokud mají všechny členské státy Evropské unie těžit z dobře fungující ekonomiky založené na znalostech, je unie kapitálových trhů nezbytnou strukturální reformou. Překážky bránící celounijnímu rozvoji široké škály inovativních finančních produktů musí být uvolněny, protože to omezuje konkurenční financování investic, zejména pro malé a střední podniky, nově zakládané podniky a dlouhodobé infrastrukturní projekty. |
| --- | --- |

3.1.

Výbor iniciativu Komise plně podporuje. Pokud mají všechny členské státy Evropské unie těžit z dobře fungující ekonomiky založené na znalostech, je unie kapitálových trhů nezbytnou strukturální reformou. Překážky bránící celounijnímu rozvoji široké škály inovativních finančních produktů musí být uvolněny, protože to omezuje konkurenční financování investic, zejména pro malé a střední podniky, nově zakládané podniky a dlouhodobé infrastrukturní projekty.

| 3.2. | Cílem iniciativy Komise by mělo být vytvořit podmínky pro efektivní, moderní sektor finančních služeb, který bude přiměřeně, avšak nikoli nadměrně regulován a umožní využití mnohem širší škály zdrojů pro financování investic, a vypořádá se tak se znepokojivě nízkou úrovní investic. |
| --- | --- |

3.2.

Cílem iniciativy Komise by mělo být vytvořit podmínky pro efektivní, moderní sektor finančních služeb, který bude přiměřeně, avšak nikoli nadměrně regulován a umožní využití mnohem širší škály zdrojů pro financování investic, a vypořádá se tak se znepokojivě nízkou úrovní investic.

| 3.3. | EHSV je toho názoru, že kapitálové trhy jsou zdroji likvidity, kde společnosti mohou získat finanční prostředky a obchodovat s finančními nástroji. Budeme-li to považovat za výchozí situaci, EHSV se domnívá, že pro velké společnosti již unie kapitálových trhů bylo dosaženo, a v odpovědi na otázky Komise v zelené knize se zaměří především na opatření, která umožní, aby tato unie byla přínosná i pro malé a střední podniky a rychle rostoucí společnosti. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV je toho názoru, že kapitálové trhy jsou zdroji likvidity, kde společnosti mohou získat finanční prostředky a obchodovat s finančními nástroji. Budeme-li to považovat za výchozí situaci, EHSV se domnívá, že pro velké společnosti již unie kapitálových trhů bylo dosaženo, a v odpovědi na otázky Komise v zelené knize se zaměří především na opatření, která umožní, aby tato unie byla přínosná i pro malé a střední podniky a rychle rostoucí společnosti.

| 3.4. | Unie kapitálových trhů by měla zlepšit financování ekonomiky v dlouhodobém horizontu tím, že využije potenciálu k prosazení osvědčených postupů správy a řízení společností a sociální odpovědnosti podniků, přičemž se zaměří nejen na hospodářské, ale také environmentální a sociální cíle. |
| --- | --- |

3.4.

Unie kapitálových trhů by měla zlepšit financování ekonomiky v dlouhodobém horizontu tím, že využije potenciálu k prosazení osvědčených postupů správy a řízení společností a sociální odpovědnosti podniků, přičemž se zaměří nejen na hospodářské, ale také environmentální a sociální cíle.

| 3.5. | Zelená kniha se zaměřuje na malé a střední podniky jako na emitenty. Proto by ve všech rozhodnutích týkajících dluhopisů nebo jiných finančních nástrojů s pevným výnosem měly být v budoucnu výslovně zohledněny specifické potřeby malých a středních podniků. Jedná se o:






  — | správný výběr dob splatnosti, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Zelená kniha se zaměřuje na malé a střední podniky jako na emitenty. Proto by ve všech rozhodnutích týkajících dluhopisů nebo jiných finančních nástrojů s pevným výnosem měly být v budoucnu výslovně zohledněny specifické potřeby malých a středních podniků. Jedná se o:

—

správný výběr dob splatnosti,

| — | systém financování a splácení, |
| --- | --- |

—

systém financování a splácení,

| — | náklady financování, včetně těch, jež se vztahují ke vstupu na příslušný trh, |
| --- | --- |

—

náklady financování, včetně těch, jež se vztahují ke vstupu na příslušný trh,

| — | obsah a strukturu záruk a kolaterálu pro přípravu příslušného investičního produktu. |
| --- | --- |

—

obsah a strukturu záruk a kolaterálu pro přípravu příslušného investičního produktu.

S cílem náležitě řešit všechny tyto potřeby je nezbytné vytvořit zjednodušené a standardizované produkty a postupy pro vstup malých a středních podniků na kapitálové trhy.

| 3.6. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, evropské orgány dohledu a členské státy, aby při vytváření a provádění budoucích právních předpisů zaměřených na dosažení fungující unie kapitálových trhů postupovaly obezřetně s cílem nabídnout investorům a emitentům na evropském kapitálovém trhu takové podmínky, které jsou alespoň srovnatelné, pokud ne lepší, než na mezinárodních trzích. |
| --- | --- |

3.6.

EHSV vyzývá Evropskou komisi, evropské orgány dohledu a členské státy, aby při vytváření a provádění budoucích právních předpisů zaměřených na dosažení fungující unie kapitálových trhů postupovaly obezřetně s cílem nabídnout investorům a emitentům na evropském kapitálovém trhu takové podmínky, které jsou alespoň srovnatelné, pokud ne lepší, než na mezinárodních trzích.

| 3.7. | Efektivní unie kapitálových trhů není možná bez zapojení a přilákání občanů EU v roli individuálních investorů. EHSV souhlasí s tvrzením uvedeným v zelené knize, že pouze velmi malé procento úspor domácností se stane produktivnějšími investicemi, než jsou státní dluhopisy nebo bankovní vklady, zejména nyní, kdy dochází k finanční represi střadatelů. |
| --- | --- |

3.7.

Efektivní unie kapitálových trhů není možná bez zapojení a přilákání občanů EU v roli individuálních investorů. EHSV souhlasí s tvrzením uvedeným v zelené knize, že pouze velmi malé procento úspor domácností se stane produktivnějšími investicemi, než jsou státní dluhopisy nebo bankovní vklady, zejména nyní, kdy dochází k finanční represi střadatelů.

| 3.8. | Je třeba zdůraznit význam tradičního bankovnictví pro stabilitu finančního systému. |
| --- | --- |

3.8.

Je třeba zdůraznit význam tradičního bankovnictví pro stabilitu finančního systému.

| 3.9. | V zájmu udržitelné kvalitní sekuritizace, na niž odkazuje zelená kniha, je třeba podporovat základní struktury s krátkými řetězci zprostředkování, aby dlužníci a střadatelé byli přímo propojeni. |
| --- | --- |

3.9.

V zájmu udržitelné kvalitní sekuritizace, na niž odkazuje zelená kniha, je třeba podporovat základní struktury s krátkými řetězci zprostředkování, aby dlužníci a střadatelé byli přímo propojeni.

4.   Odpovědi na otázky položené v zelené knize

4.1.   
  Priority pro včasnou akci

1)   Jaké další oblasti by měly být chápány jako prioritní vedle pěti prioritních oblastí určených pro krátkodobé opatření?

Velká část navrhovaných opatření se zaměřuje na primární trhy. Bereme-li v potaz specifické rysy malých a středních podniků, je rovněž nutné se zabývat možnostmi, jak rozvíjet sekundární trh.

Zejména je nezbytné, aby byla vypracována zjednodušená jednotná norma, pokud jde o kvalitativní a kvantitativní požadavky na kotaci malých a středních podniků na regulovaných trzích finančních nástrojů. S ohledem na omezené finanční a administrativní zdroje malých a středních podniků by měl být rovněž vypracován mechanismus, jak obchodované malé a střední podniky zatraktivnit pro investory.

Při zachování hlavních zásad, jak zohlednit zájmy investorů, doporučujeme začít s některými konkrétními problémy obsaženými ve směrnici o prospektu s cílem snížit administrativní a byrokratické požadavky všude tam, kde je to možné, a prozkoumat možnosti zmírnění některých požadavků na zveřejňování informací pro malé a střední podniky:

| — | Zkrácení lhůt pro zvážení prospektu pro emitenty, kteří již mají cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu a kteří učinili veřejnou nabídku cenných papírů a jsou veřejnými obchodními společnostmi nebo jsou registrováni jako emitenti. Lhůty mohou být zkráceny na 7 dnů. Měl by být stanoven zvláštní postup umožňující jednodušší kotaci malých a středních podniků, zejména pokud mají být obchodovány na mimoburzovním trhu burzy cenných papírů. Směrnice by měla dát větší pravomoci vnitrostátním regulačním orgánům, aby regulovaly kotaci malých a středních podniků. |
| --- | --- |

—

Zkrácení lhůt pro zvážení prospektu pro emitenty, kteří již mají cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu a kteří učinili veřejnou nabídku cenných papírů a jsou veřejnými obchodními společnostmi nebo jsou registrováni jako emitenti. Lhůty mohou být zkráceny na 7 dnů. Měl by být stanoven zvláštní postup umožňující jednodušší kotaci malých a středních podniků, zejména pokud mají být obchodovány na mimoburzovním trhu burzy cenných papírů. Směrnice by měla dát větší pravomoci vnitrostátním regulačním orgánům, aby regulovaly kotaci malých a středních podniků.

| — | Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2003/71/ЕS musí být oznámení veřejné nabídky a zahájení a ukončení upisování zveřejněno v jednom deníku. Požadavky na zveřejnění oznámení a prospektu samotného v tištěné podobě a v denících by měly být výrazně zredukovány. Hlavním komunikačním prostředkem mezi emitentem a investory by se mělo stát zveřejnění informací na internetu, zejména prostřednictvím internetových stránek příslušného regulovaného trhu nebo společnosti. Na druhé straně by mohly existovat určité jednotné požadavky na zveřejnění na internetových stránkách – pomocí sjednocení nebo zvláštní stránky pro investory. Investoři by tak získali informace o základních rysech veřejné nabídky cenných papírů rychleji a snadněji. |
| --- | --- |

—

Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2003/71/ЕS musí být oznámení veřejné nabídky a zahájení a ukončení upisování zveřejněno v jednom deníku. Požadavky na zveřejnění oznámení a prospektu samotného v tištěné podobě a v denících by měly být výrazně zredukovány. Hlavním komunikačním prostředkem mezi emitentem a investory by se mělo stát zveřejnění informací na internetu, zejména prostřednictvím internetových stránek příslušného regulovaného trhu nebo společnosti. Na druhé straně by mohly existovat určité jednotné požadavky na zveřejnění na internetových stránkách – pomocí sjednocení nebo zvláštní stránky pro investory. Investoři by tak získali informace o základních rysech veřejné nabídky cenných papírů rychleji a snadněji.

2)   Jaké další kroky v oblasti dostupnosti a standardizace úvěrových informací o malých a středních podnicích by mohly přispět k prohloubení trhu pro financování MSP a začínajících podniků a rozšířit investorskou základnu?

V této souvislosti by byla užitečná tato opatření:

| — | zavedení úvěrových hodnocení podle standardizované transparentní metodiky, |
| --- | --- |

—

zavedení úvěrových hodnocení podle standardizované transparentní metodiky,

| — | přijetí zjednodušených standardizovaných kritérií (modelu) pro registraci na regulovaných trzích, která by kromě finančních informací obsahovala podrobný střednědobý podnikatelský plán investic a rozvoje podnikání. |
| --- | --- |

—

přijetí zjednodušených standardizovaných kritérií (modelu) pro registraci na regulovaných trzích, která by kromě finančních informací obsahovala podrobný střednědobý podnikatelský plán investic a rozvoje podnikání.

3)   Jak lze podpořit evropské fondy dlouhodobých investic, aby se stimulovalo jejich využívání?

Nejnaléhavějším opatřením je přezkoumat regulační požadavky na penzijní fondy a pojišťovny v různých členských státech s ohledem na případné uvolnění jejich portfolií, aby měly možnost investovat do fondů dlouhodobých investic. Penzijní fondy a pojišťovny budou mít o tento druh aktiv zájem a mají také finanční prostředky na to, aby evropské fondy dlouhodobých investic kapitalizovaly. Za účelem posílení tohoto postupu bude užitečné vytvořit jednotný model hodnocení ziskovosti vztahující se na celý investiční řetězec.

4)   Je třeba nějakých opatření EU na podporu rozvoje trhů soukromého investování vedle podpory úsilí o odsouhlasení společných standardů (vycházejícího z trhu)?

Ne. Opatření EU by mohlo být zapotřebí, pokud by tato trhem motivovaná snaha selhala.

| 4.2. | Opatření k rozvoji a integraci kapitálových trhů |
| --- | --- |

4.2.

5)   Jaká další opatření by mohla napomoci zvýšit přístup k financování a nasměrovat prostředky těm, kteří je potřebují?

Přístup k finančním prostředkům by se obecně zlepšil, kdyby bylo vytvořeno více „na míru šitých“ investičních produktů, které by lépe odpovídaly potřebám společností (například pokud jde o splatnost, kolaterál a strukturu plateb).

Regulační subjekty by rovněž měly umožnit emisi dluhových nástrojů, která by se jako svého druhu smlouva s držiteli dluhopisů co nejvíce podobala financování projektů a bankovnímu úvěrování podniků.

6)   Měla by být přijata opatření k prosazování větší likvidity na trzích s korporátními dluhopisy, např. standardizace? Pokud ano, jaká opatření jsou zapotřebí a mohou je provést sami účastníci na trhu, nebo je zapotřebí regulatorní opatření?

Ano, standardizace zvýší likviditu trhů s podnikovými dluhopisy. V tomto případě má přijetí regulačních opatření, projednaných a schválených všemi zúčastněnými stranami, smysl.

7)   Je zapotřebí nějaké opatření na úrovni EU (jiné než je podpora rozvoje vlastních pokynů účastníků trhu), aby se usnadnil rozvoj standardizovaných, transparentních a odpovědných investic v oblasti životního prostředí, sociálních věcí a správy a řízení společností, včetně zelených dluhopisů?

Ano, standardizační kritéria by měla zahrnovat zvláštní zásady ohledně investic v oblasti životního prostředí, sociálních věcí a správy a řízení společností. EHSV vyjadřuje podporu mj. „zeleným dluhopisům“, jakož i „zeleným“ hypotečním úvěrům a úvěrům pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. Všechny tyto nástroje by měly patřit mezi možnosti investora. EHSV považuje za nezbytné šířit informace a zahájit kampaně na podporu investic v oblasti životního prostředí, sociálních investic a investic v oblasti správy a řízení společností, zveřejňovat osvědčené postupy uplatněné v tomto ohledu, a to v úzké spolupráci se sítěmi hospodářských sdružení a sdružení investorů a jejich prostřednictvím.

8)   Je přínosné vytvořit na úrovni EU společné standardy účetnictví pro malé a středně velké společnosti kotované v mnohostranném obchodním systému (MOS)? Měl by se takový standard stát charakteristickým rysem trhů pro růst malých a středních podniků? Pokud ano, za jakých podmínek?

Stávající evropská definice malých a středních podniků zahrnuje podniky nejrůznějších velikostí a neumožňuje rozlišení podle odvětví. EHSV se zasazuje o standardní evropskou definici mikropodniků a malých a středních podniků a požaduje aktualizaci různých definic v řadě právních předpisů EU, aby lépe odrážely celou škálu malých a středních podniků a rozdíly mezi členskými státy, a jejich sloučení (1). Navrhuje definovat nové rostoucí společnosti a rychle rostoucí společnosti a věnovat zvláštní pozornost potřebám těchto společností na kapitálovém trhu. Pokud k tomu nedojde, bude se MOS účastnit pouze omezený počet zemí a trhy pro růst nebudou schopny přilákat mnoho přeshraničních investorů. Obsah takového standardu by měl být v souladu s omezenou finanční a administrativní kapacitou malých a středních podniků.

9)   Existují překážky omezující rozvoj řádně regulovaných platforem skupinového nebo vzájemného financování, a to včetně překážek přeshraničního charakteru? Pokud ano, jak by měly být odstraněny?

Rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy jsou hlavním důvodem toho, že se perspektivní formy investic, jako je skupinové financování (tzv. crowdfunding), rozvíjejí jen velmi málo. Je proto vhodné, aby Komise podpořila harmonizaci právních předpisů.

4.3.   
  Rozvoj a diverzifikace zdrojů financování

10)   Jaká opatření politiky by mohla podnítit institucionální investory, aby zvyšovali investované částky a aby investovali do širší škály aktiv, jako jsou např. dlouhodobé projekty, malé a střední podniky a zahájení činnosti rychle rostoucích společností?

Především jsou nutné změny právních předpisů, pokud jde o portfolia institucionálních investorů, protože v mnoha členských státech jim nejsou takové investice vůbec povoleny.

11)   Jaké kroky lze přijmout ke snížení nákladů, které správci fondů vynakládají v souvislosti se zakládáním fondů a s jejich uváděním na trh v rámci EU? Jaké jsou překážky bránící tomu, aby fondy využily úspory z rozsahu?

Tyto náklady nejsou nyní příliš vysoké a závisí především na kanálech pro uvádění na trh. Uvádění fondů na trh prostřednictvím poboček bank nebo jiných finančních institucí obvykle není finančně náročné a tyto fondy se nepotýkají s překážkami za účelem využití úspor z rozsahu. S vyššími náklady bude spojeno samostatné uvádění fondů na trh.

Prospekty pro získávání finančních prostředků by měly být zjednodušeny a sjednoceny, jakož i všechny doklady potřebné k registraci v případě vstupu na příslušný regulovaný trh.

Je třeba, aby vznikl jednotný evropský model pro segmentaci na burze cenných papírů, který bude rozlišovat malé a střední podniky na základě toho, jakým typem emitenta jsou. Stejného výsledku lze dosáhnout vytvořením specializovaných segmentů na příslušných vnitrostátních regulovaných trzích.

12)   Měla by se činnost věnovaná uzpůsobenému zacházení s investicemi do infrastruktury zaměřit na některé jasně identifikované podkategorie aktiv? Pokud ano, které z těchto aktiv by měla Komise upřednostnit v budoucích revizích obezřetnostních pravidel, jako jsou např. směrnice a nařízení o kapitálových požadavcích a Solventnost II?

Pro účely financování infrastrukturních projektů EHSV navrhuje:

| — | ustavit ucelenější postup veřejného přezkumu, pokud jde o infrastrukturu, aby bylo zajištěno, že plánování je strategičtěji koordinováno, |
| --- | --- |

—

ustavit ucelenější postup veřejného přezkumu, pokud jde o infrastrukturu, aby bylo zajištěno, že plánování je strategičtěji koordinováno,

| — | zaměřit pozornost vlády a financování na úrovni EU více na finančně neudržitelné, ale sociálně důležité projekty (potenciálně prostřednictvím (částečných) záruk s cílem učinit je realizovatelnými), |
| --- | --- |

—

zaměřit pozornost vlády a financování na úrovni EU více na finančně neudržitelné, ale sociálně důležité projekty (potenciálně prostřednictvím (částečných) záruk s cílem učinit je realizovatelnými),

| — | vytvořit srozumitelné pokyny k financování infrastruktury prostřednictvím bank a kapitálových trhů, |
| --- | --- |

—

vytvořit srozumitelné pokyny k financování infrastruktury prostřednictvím bank a kapitálových trhů,

| — | změnit účetní a právní postupy v případě infrastrukturních projektů s cílem učinit je přitažlivějšími pro investory, |
| --- | --- |

—

změnit účetní a právní postupy v případě infrastrukturních projektů s cílem učinit je přitažlivějšími pro investory,

| — | stanovit konkrétní jasně identifikovatelné podkategorie infrastrukturních projektů a přizpůsobit jim podmínky investic do infrastruktury. To zahrnuje různá posouzení rizik pro každou podkategorii, což zlepší předvídatelnost tak, aby investice byly atraktivnějšími pro institucionální investory, |
| --- | --- |

—

stanovit konkrétní jasně identifikovatelné podkategorie infrastrukturních projektů a přizpůsobit jim podmínky investic do infrastruktury. To zahrnuje různá posouzení rizik pro každou podkategorii, což zlepší předvídatelnost tak, aby investice byly atraktivnějšími pro institucionální investory,

| — | vyšší využití systémů, jež umožní, aby se retailoví investoři více zapojili do financování nelikvidních aktiv, |
| --- | --- |

—

vyšší využití systémů, jež umožní, aby se retailoví investoři více zapojili do financování nelikvidních aktiv,

| — | protože kapitálové požadavky stanovené ve stávající směrnici Solventnost II nerozlišují mezi korporátními dluhopisy a projektovými dluhopisy, měla by být posouzena možnost změny, |
| --- | --- |

—

protože kapitálové požadavky stanovené ve stávající směrnici Solventnost II nerozlišují mezi korporátními dluhopisy a projektovými dluhopisy, měla by být posouzena možnost změny,

| — | zlepšit transparentnost a demokratickou odpovědnost v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, a to požadováním veřejného přístupu k úplnému znění smluv a pravidelným předkládáním veřejně přístupných zpráv o jejich nákladové efektivnosti. |
| --- | --- |

—

zlepšit transparentnost a demokratickou odpovědnost v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, a to požadováním veřejného přístupu k úplnému znění smluv a pravidelným předkládáním veřejně přístupných zpráv o jejich nákladové efektivnosti.

13)   Posílilo by zavedení standardizovaného produktu nebo odstranění stávajících překážek omezujících přeshraniční přístup na trh jednotný trh s penzijním pojištěním?

Ano. S přihlédnutím ke skutečnosti, že poskytování a filozofie důchodového zabezpečení se v jednotlivých členských státech velmi liší, a k cíli stanovenému Komisí v zelené knize, kterým je dosáhnout celoevropského důchodového systému.

14)   Usnadnily by změny nařízení o evropských fondech rizikového kapitálu a nařízení o evropských fondech sociálního podnikání správcům větších fondů v EU vedení těchto druhů fondů? Jaké další případné změny by se měly provést, aby se zvýšil počet těchto druhů fondů?

Je možné, že takové změny by správce velkých fondů více motivovaly k obhospodařování těchto fondů. Ovšem může to také vést k nadměrné koncentraci a střetu zájmů. Proto je před přijetím takového opatření vhodné pečlivě prozkoumat, zda je to hlavní překážkou bránící správcům velkých fondů v obhospodařování takových fondů.

15)   Jak může EU dále rozvíjet soukromý a rizikový kapitál jakožto alternativní zdroj financování ekonomiky? Jaká opatření mohou především posílit objem fondů rizikového kapitálu a zlepšit možnosti investorů do rizikového kapitálu pro odstoupení od investic?

Rozsah činnosti fondů soukromého kapitálu a fondů rizikového kapitálu by se mohl zvýšit vhodným uvolněním omezení na portfolia institucionálních investorů, jako jsou penzijní fondy, pojišťovny a subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).

16)   Brání něco tomu, aby společnosti, které potřebují finanční prostředky, získaly bezpečně více prostředků z bankovního i nebankovního přímého financování?

V důsledku finanční krize je poskytování úvěrů bankami vystaveno většímu tlaku v důsledku přísnějších kapitálových požadavků a potřebě snížit expozici vůči riziku. Právní předpisy v mnoha členských státech nedovolují poskytovat nebankovní přímé úvěry. V řadě případů pojišťovny, penzijní fondy a další finanční instituce nemohou nefinančním společnostem přímo půjčovat.

17)   Jak lze zvýšit počet přeshraničních retailových investorů ve SKIPCP?

Přeshraniční investice vyžadují dobře vyvinutou investiční kulturu, příslušné odborné znalosti a zvládnutí cizích jazyků. Proto lze vyššího počtu přeshraničních retailových investorů dosáhnout pouze podporou spolupráce s osobními finančními poradci (konzultanty), kteří by retailovým investorům mohli pomoci přijímat informovaná rozhodnutí v mezinárodním kontextu.

18)   Jak se mohou evropské orgány dohledu více podílet na zajištění ochrany spotřebitelů a investorů?

Ve většině členských států mají vnitrostátní orgány na ochranu spotřebitele obvykle poměrně omezený prostor v oblasti finančních služeb. V některých případech není dokonce ani zřejmé, zda mají, či nemají zákonná práva v této oblasti a jaká tato práva jsou. Proto by mohlo být užitečné, aby evropské orgány dohledu v tomto směru podpořily posílení správní kapacity vnitrostátních orgánů na ochranu spotřebitele a agentur pro regulaci finančního sektoru.

19)   Jaká opatření politiky mohou zvýšit retailové investice? Co lze ještě vykonat, aby občané EU mohli vstupovat na kapitálové trhy a byli na nich chráněni?

Vyzvat členské státy, aby vytvořily příznivé podmínky pro makléře a investiční společnosti s cílem vytvořit fondy pro nové projekty, které umožňují daňové pobídky (jako odpis investice u daně z příjmů vedoucí k úsporám domácností). Spolu se zlepšením institucionální ochrany spotřebitele (jak je navrženo v odpovědi na předchozí otázku) by zvýšení investic retailových klientů mohlo být rovněž podpořeno zavedením různých forem vzdělávání v oblasti finanční gramotnosti zaměřeného na neprofesionální investory a střadatele a velmi dobře regulovanými finančními poradenskými službami pro jednotlivce.

20)   Existují vnitrostátní osvědčené postupy pro rozvoj jednoduchých a transparentních investičních produktů určených pro spotřebitele, které by bylo možné sdílet?

Osvědčené postupy nejsou zatím k dispozici, teprve vznikají. Mezi několik málo příkladů patří proces schvalování investičních produktů profesními asociacemi ve Spojeném království (2). Obecně je rozvoj takových produktů nelehkým úkolem, protože investiční produkty mohou být ze své podstaty složité a také proto, že se emitenti snaží vyjít vstříc různým potřebám a snaží se odlišit své produkty od jiných podobných produktů. Dalším problémem, který je třeba vzít v úvahu, je skutečnost, že snaha vlád prosadit rozvoj takových produktů by mohla být považována za zasahování do trhu a omezování konkurence. To je důvodem, proč by namísto úsilí v tomto ohledu bylo produktivnější, kdyby byl podporován rozvoj finančního vzdělávání a finančních poradenských služeb pro jednotlivce.

21)   Existují v oblasti regulace finančních služeb dodatečná opatření, která by se mohla přijmout k tomu, aby se zajistila mezinárodní konkurenceschopnost EU a její atraktivita pro investice?

Konkurenceschopnost je třeba pojímat v kontextu srovnání. Proto by kapitálové trhy EU měly investorům nabídnout podmínky, které jsou přinejmenším srovnatelné, pokud ne lepší, než ty na mezinárodních trzích. To by vyžadovalo opatření s cílem zdokonalit ochranu investorů a přizpůsobit daňové systémy (s důkladnějším přezkumem přínosů a nákladů navrhované daně z finančních transakcí).

| 22) | Jaká opatření lze přijmout za účelem usnadnění přístupu společností z EU k investorům z třetích zemí a na kapitálové trhy v těchto zemích? |
| --- | --- |

22)

Nejlepší cestou je podpořit spolupráci s bankami, které mají dobře rozvinuté sítě poboček ve třetích zemích.

4.4.   
  Posílení efektivity trhu – zprostředkovatelé, infrastruktura a širší právní rámec

23)   Existují mechanismy, jak zlepšit fungování a efektivitu trhů, které nejsou uvedeny v této knize, zejména v oblasti fungování a likvidity trhů s akciemi a dluhopisy?

Mohlo by se jednat o tyto mechanismy:

| — | měla by být zajištěna dlouhodobá minimální likvidita trhu s finančními nástroji emitovanými malými a středními podniky; toho lze dosáhnout podporou poskytovatelů likvidity nebo tvůrců trhu, kteří kotují finanční nástroje emitované malými a středními podniky, |
| --- | --- |

—

měla by být zajištěna dlouhodobá minimální likvidita trhu s finančními nástroji emitovanými malými a středními podniky; toho lze dosáhnout podporou poskytovatelů likvidity nebo tvůrců trhu, kteří kotují finanční nástroje emitované malými a středními podniky,

| — | zvýšit důvěru investorů v malé a střední podniky, a to zavedením osvědčených postupů správy a řízení, včetně dosazení klíčových finančních investorů do jejich řízení, |
| --- | --- |

—

zvýšit důvěru investorů v malé a střední podniky, a to zavedením osvědčených postupů správy a řízení, včetně dosazení klíčových finančních investorů do jejich řízení,

| — | zvýšit atraktivnost malých a středních podniků – např. možnostmi podnikových záruk (nebo záruk od specializovaných institucí) pro emise malých a středních podniků, které odpovídají určitým kritériím, |
| --- | --- |

—

zvýšit atraktivnost malých a středních podniků – např. možnostmi podnikových záruk (nebo záruk od specializovaných institucí) pro emise malých a středních podniků, které odpovídají určitým kritériím,

| — | zavést pobídky pro malé a střední podniky kotované na regulovaných trzích, |
| --- | --- |

—

zavést pobídky pro malé a střední podniky kotované na regulovaných trzích,

| — | zavést pobídky pro investory, pokud jde o emise kotovaných malých a středních podniků. |
| --- | --- |

—

zavést pobídky pro investory, pokud jde o emise kotovaných malých a středních podniků.

24)   Existují podle vašeho názoru oblasti, které nejsou v jednotném souboru pravidel dostatečně pokryty?

Přístup založený na jednotném souboru pravidel, jenž byl vypracován pro bankovní sektor prostřednictvím směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV), systému pojištění vkladů a směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, vytváří rovné podmínky a přispívá k dosažení jednotného trhu. Rozšíření tohoto přístupu na nebankovní finanční sektor by proto mohlo být velice užitečné. K ústředním protistranám by se mělo přistupovat obdobně jako ve směrnici o ozdravných postupech a řešení krize bank.

25)   Máte za to, že jsou pravomoci evropských orgánů dohledu dostatečné k zajištění systematického dohledu? Jaká další opatření týkající se dohledu na úrovni EU by materiálně přispěla k rozvoji unie kapitálových trhů?

V otázce sbližování dohledu EHSV:

| — | souhlasí, že je třeba přijmout nápravná opatření zaměřená na zlepšení fungování Evropského systému dohledu nad finančním trhem (ESFS), |
| --- | --- |

—

souhlasí, že je třeba přijmout nápravná opatření zaměřená na zlepšení fungování Evropského systému dohledu nad finančním trhem (ESFS),

| — | požaduje, aby byla posílena opatření, která usnadní koordinaci mezi ESFS, novým uspořádáním jednotného mechanismu dohledu a jednotným mechanismem pro řešení krizí, |
| --- | --- |

—

požaduje, aby byla posílena opatření, která usnadní koordinaci mezi ESFS, novým uspořádáním jednotného mechanismu dohledu a jednotným mechanismem pro řešení krizí,

| — | požaduje, aby regulační úloha orgánů ESFS byla racionalizována s cílem zjednodušit právní rámec a učinit postupy transparentnějšími a účinnějšími, |
| --- | --- |

—

požaduje, aby regulační úloha orgánů ESFS byla racionalizována s cílem zjednodušit právní rámec a učinit postupy transparentnějšími a účinnějšími,

| — | žádá střednědobou strategii, jejímž cílem je provést organizační a účelnou konsolidaci orgánů dohledu (zvážením možnosti jediného sídla a zavedením modelu „dvou vrcholů“), |
| --- | --- |

—

žádá střednědobou strategii, jejímž cílem je provést organizační a účelnou konsolidaci orgánů dohledu (zvážením možnosti jediného sídla a zavedením modelu „dvou vrcholů“),

| — | vyzývá Evropskou komisi, aby posoudila proveditelnost většího počtu strukturálních opatření, pokud jde o organizaci ESFS a způsoby financování jeho orgánů. |
| --- | --- |

—

vyzývá Evropskou komisi, aby posoudila proveditelnost většího počtu strukturálních opatření, pokud jde o organizaci ESFS a způsoby financování jeho orgánů.

26)   Existují plánované změny v oblasti pravidel pro vlastnictví cenných papírů, které by mohly s ohledem na získané zkušenosti přispět k větší integraci kapitálových trhů v rámci EU?

Měly by se zlepšit vzájemné vztahy mezi jednotlivými depozitáři stejně jako bezpečnost provádění přeshraničního clearingu a vypořádání.

27)   Jaká opatření by mohla být přijata ke zlepšení přeshraničního toku finančního kolaterálu? Je zapotřebí přijmout opatření ke zlepšení přeshraniční právní vymahatelnosti ujednání o finančním kolaterálu a závěrečném vyrovnání?

Uvítali bychom opatření ke vzniku jednotného evropského registru přeshraničního kolaterálu nebo propojení příslušných oddělení vnitrostátních rejstříků. Pokud nebudou realizována tato opatření, přeshraniční investování zůstane omezené.

28)   Jaké jsou hlavní překážky, které pro integrované kapitálové trhy vyplývají z práva obchodních společností, a to včetně správy a řízení společností? Existují cílená opatření, jež by napomohla tyto překážky odstranit?

Nejzávažnějšími překážkami unie kapitálových trhů jsou rozdíly v obchodním právu, obchodních postupech a modelech správy a řízení společností v jednotlivých členských státech. Jejich překonání bude trvat dlouho a nebude snadné, ale je nutností. Bude vyžadovat důkladnou studii jurisdikcí členských států.

29)   Jaké specifické aspekty insolvenčního práva by bylo zapotřebí harmonizovat za účelem podpory vzniku celoevropského kapitálového trhu?

Insolvenční právní předpisy jsou pro kapitálové trhy životně důležité a stejně jako v případě obchodního práva a správy a řízení společností by měly být harmonizovány poté, co proběhne důkladný výzkum, protože jinak existuje riziko, že se investice přesunou do zemí, kde jsou práva investorů lépe chráněna. Zejména je třeba pečlivě zvážit možnost nového začátku.

30)   Jaké překážky existují v oblasti zdanění, které by se měly prioritně přezkoumat, aby se v rámci EU přispělo ke vzniku integrovanějších kapitálových trhů a stabilnějším strukturám financování na úrovni obchodních společností? Jaké jsou k tomu zapotřebí nástroje?

Struktura daňových systémů se v jednotlivých členských státech značně liší a je velmi citlivá na jakékoli změny. V současném stadiu je daňová harmonizace velmi obtížně dosažitelná a měla by být vnímána jako poslední fáze procesu.

31)   Jak může EU nejlépe podporovat to, aby trh rozvíjel nové technologie a podnikatelské modely, které by byly přínosem pro integrované a efektivní kapitálové trhy?

EU by se měla zaměřit na budování jednotné infrastruktury digitálních sítí, která by měla zajistit rychlou, účinnou a bezpečnou komunikaci mezi trhy, společnostmi a investory (3), jakož i umožnit účast akcionářů na valné hromadě a jejich hlasování z odlehlých míst i ze zahraničí. Mělo by se také vyvinout úsilí k nalezení způsobů, jak snížit relativně vysoké náklady na clearing a vypořádání při přeshraničním obchodování.

32)   Existují ještě další záležitosti, které nejsou uvedeny v této zelené knize a vyžadují podle vašeho názoru přijetí opatření tak, aby se dosáhlo vzniku unie kapitálových trhů? Pokud ano, o jaké záležitosti se jedná a jaká opatření vyžadují?

Zelená kniha obsahuje komplexní přezkum současné situace na kapitálových trzích v Evropě stejně jako opatření nezbytná k dosažení unie kapitálových trhů. V této fázi je vhodnější nezabývat se dalšími otázkami, ale raději lépe naplánovat časový harmonogram provádění opatření, o nichž již bylo rozhodnuto, a zvolit některé důležité taktické reformy, s nimiž se začne. Ty by měly být realistické a mít přímý a měřitelný dopad. Tím se vytvoří impuls, který v budoucnu umožní provádění obtížnějších reforem.

EHSV nicméně konstatuje, že se zelená kniha nezabývá:

| — | úvěrovým hodnocením finančních nástrojů, |
| --- | --- |

—

úvěrovým hodnocením finančních nástrojů,

| — | opatřeními vztahujícími se k problému procykličnosti finančních produktů. |
| --- | --- |

—

opatřeními vztahujícími se k problému procykličnosti finančních produktů.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Obecně je společná definice malých a středních podniků uvedena v doporučení EU 2003/361/ES, ale ta již poněkud zastarala, neodráží ani rozšíření EU, ani ekonomickou situaci po krizi. Pro účely této zelené knihy je použita definice malých a středních podniků uvedená ve směrnici 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů. Další definice malých a středních podniků je obsažena ve směrnici 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků.

1

(2)  Sdružení britských pojistitelů, sdružení britských bankéřů a sdružení stavebních spořitelen se ve spolupráci s britským úřadem pro normalizaci (British Standards Institute) rozhodla vytvořit jednoduché finanční produkty, které vyhovují dohodnutému souboru zásad, které jsou uvedeny v Sergeantově zprávě (březen 2013).

2

(3)  Jako příklad osvědčeného postupu lze uvést nezávislé elektronické tržiště s úvěry pro podniky FINPOINT https://www.finpoint.co.uk/

3

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/74

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020

(COM(2015) 81 final)

(2015/C 383/11)

| Zpravodaj: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Lutz RIBBE

Dne 25. března 2015 se Evropská komise, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020

[COM(2015) 81 final].

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. června 2015. Zpravodajem byl pan RIBBE.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 193 hlasy pro, 12 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV od stran jednajících na konferenci COP 21 očekává, že se konečně usnesou na ambiciózní a spravedlivé dohodě závazné povahy. Po obsahové stránce plně podporuje vyjednávací postoj, který Komise v tomto ohledu předložila, až na okrajové výjimky. Kritizuje však skutečnost, že EU stále ještě zcela nepochopila klíčovou roli, kterou musí občanská společnost v tomto procesu hrát. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV od stran jednajících na konferenci COP 21 očekává, že se konečně usnesou na ambiciózní a spravedlivé dohodě závazné povahy. Po obsahové stránce plně podporuje vyjednávací postoj, který Komise v tomto ohledu předložila, až na okrajové výjimky. Kritizuje však skutečnost, že EU stále ještě zcela nepochopila klíčovou roli, kterou musí občanská společnost v tomto procesu hrát.

| 1.2. | Všechny státy, které jsou smluvními stranami Rámcové úmluvy o změně klimatu, musí bez výjimky převzít odpovědnost, aby se dosáhlo vlastního cíle, tj. „(...) stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“. Jen tak lze lidi, životní prostředí a příští generace ochránit před ještě většími škodami. |
| --- | --- |

1.2.

Všechny státy, které jsou smluvními stranami Rámcové úmluvy o změně klimatu, musí bez výjimky převzít odpovědnost, aby se dosáhlo vlastního cíle, tj. „(...) stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“. Jen tak lze lidi, životní prostředí a příští generace ochránit před ještě většími škodami.

| 1.3. | Zásada společné, ale diferencované odpovědnosti je správná. Ve většině zemí musí být urychleně zahájena transformace, která povede k upuštění od fosilních zdrojů energie ve prospěch vysoce účinného využívání zdrojů a energie a využívání obnovitelných zdrojů energie. Státy, které v současné době klima téměř vůbec nepřetěžují, je třeba podporovat v jejich přímé cestě k nízkouhlíkovému hospodářství. V tom právě spočívají velké příležitosti pro inovativní evropské podniky, jimž se musí dostat politické podpory. Je třeba dbát na to, aby tato transformace nevedla ke zchudnutí obyvatelstva pod hranici chudoby. Přesněji řečeno by měla a musí být účinněji využita zejména na regionální úrovni k tvorbě nového hospodářského podnětu, který zapojí místní obyvatelstvo, a k rozvoji nových decentralizovaných zařízení k výrobě bezuhlíkové energie. |
| --- | --- |

1.3.

Zásada společné, ale diferencované odpovědnosti je správná. Ve většině zemí musí být urychleně zahájena transformace, která povede k upuštění od fosilních zdrojů energie ve prospěch vysoce účinného využívání zdrojů a energie a využívání obnovitelných zdrojů energie. Státy, které v současné době klima téměř vůbec nepřetěžují, je třeba podporovat v jejich přímé cestě k nízkouhlíkovému hospodářství. V tom právě spočívají velké příležitosti pro inovativní evropské podniky, jimž se musí dostat politické podpory. Je třeba dbát na to, aby tato transformace nevedla ke zchudnutí obyvatelstva pod hranici chudoby. Přesněji řečeno by měla a musí být účinněji využita zejména na regionální úrovni k tvorbě nového hospodářského podnětu, který zapojí místní obyvatelstvo, a k rozvoji nových decentralizovaných zařízení k výrobě bezuhlíkové energie.

| 1.4. | Na COP 21 se tedy nebude projednávat klasická environmentální otázka, nýbrž bude položen základ nového globálního nízkouhlíkového hospodářství. |
| --- | --- |

1.4.

Na COP 21 se tedy nebude projednávat klasická environmentální otázka, nýbrž bude položen základ nového globálního nízkouhlíkového hospodářství.

| 1.5. | Tyto procesy potřebují průkopníky. Evropa tuto úlohu úspěšně plnila po mnoho let. O tom, že Evropa je ve svém úsilí o ochranu klimatu sama, však již nyní nemůže být řeč. Mnoho dalších hospodářských mocností již také masivně investuje do transformace a do zelených technologií, aniž by však při jednáních na COP zaujaly aktivnější úlohu. Bez ohledu na výsledek jednání v Paříži: boj o trhy budoucnosti pro zelené technologie, které jsou pro ochranu klimatu důležité, ve skutečnosti totiž již dávno začal a Evropa se v něm bude muset utkat, ať již COP 21 přinese výsledky či nikoliv. |
| --- | --- |

1.5.

Tyto procesy potřebují průkopníky. Evropa tuto úlohu úspěšně plnila po mnoho let. O tom, že Evropa je ve svém úsilí o ochranu klimatu sama, však již nyní nemůže být řeč. Mnoho dalších hospodářských mocností již také masivně investuje do transformace a do zelených technologií, aniž by však při jednáních na COP zaujaly aktivnější úlohu. Bez ohledu na výsledek jednání v Paříži: boj o trhy budoucnosti pro zelené technologie, které jsou pro ochranu klimatu důležité, ve skutečnosti totiž již dávno začal a Evropa se v něm bude muset utkat, ať již COP 21 přinese výsledky či nikoliv.

| 1.6. | Důležité hospodářské rámcové podmínky, které mohou vést k úniku uhlíku resp. nízkouhlíkovému úniku, se na konferenci COP 21 projednávat nebudou. Proto je nutné mít otázky ochrany klimatu a jejich hospodářské, sociální a politické důsledky na zřeteli i mimo rámec jednání UNFCCC. EU se musí na všech úrovních zasazovat např. o vytvoření tržních mechanismů, které přispějí k tomu, že se v otázkách celosvětového obchodu budou zohledňovat emise ve vztahu k výrobkům. |
| --- | --- |

1.6.

Důležité hospodářské rámcové podmínky, které mohou vést k úniku uhlíku resp. nízkouhlíkovému úniku, se na konferenci COP 21 projednávat nebudou. Proto je nutné mít otázky ochrany klimatu a jejich hospodářské, sociální a politické důsledky na zřeteli i mimo rámec jednání UNFCCC. EU se musí na všech úrovních zasazovat např. o vytvoření tržních mechanismů, které přispějí k tomu, že se v otázkách celosvětového obchodu budou zohledňovat emise ve vztahu k výrobkům.

| 1.7. | EHSV připomíná, že naše klima – doufejme – nezachrání ambiciózní výsledky COP 21, nýbrž teprve jejich důsledné provádění. Politici však jejich provádění nezajistí, to zajistí občané. Musejí sice vytvořit správné rámcové podmínky, přičemž musejí mít na paměti nejen environmentální, ale také hospodářské a sociální důsledky, nicméně provádění se ujme občanská společnost. Rozhodnutí proto musí získat široké společenské přijetí a podporu podniků, odborů a všech dalších složek občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV připomíná, že naše klima – doufejme – nezachrání ambiciózní výsledky COP 21, nýbrž teprve jejich důsledné provádění. Politici však jejich provádění nezajistí, to zajistí občané. Musejí sice vytvořit správné rámcové podmínky, přičemž musejí mít na paměti nejen environmentální, ale také hospodářské a sociální důsledky, nicméně provádění se ujme občanská společnost. Rozhodnutí proto musí získat široké společenské přijetí a podporu podniků, odborů a všech dalších složek občanské společnosti.

| 1.8. | O rozmanitých funkcích občanské společnosti (viz odstavec 6) se však na COP bude bohužel diskutovat jen velmi okrajově, a EU ani nepodnikla žádné zřejmé kroky k tomu, aby to změnila. Předmětné sdělení neobsahuje naprosto žádný konkrétní údaj o tom, jakou úlohu má občanská společnost zastávat. Nová politika v oblasti klimatu nemůže a nesmí být nařízena „shora“, nýbrž se musí opírat o širokou podporu většiny občanů prostřednictvím aktivního občanského dialogu zahrnujícího všechny zúčastněné a musí být prováděna „zdola“. EHSV doporučuje Komisi, Radě a Evropskému parlamentu (EP), aby v této souvislosti konečně zahájily intenzivní a strukturovaný dialog, aby obecná ochota společnosti k vybudování nových struktur nepřišla nazmar. Dosavadní skutečná politika EU je v tomto ohledu velkým zklamáním. V tomto ohledu EHSV navrhuje, aby Komise vytvořila strukturální podmínky a poskytla potřebné zdroje, a tím umožnila občanské společnosti spolupracovat se všemi zainteresovanými stranami na základě rovnoprávného uznání a začlenění. |
| --- | --- |

1.8.

O rozmanitých funkcích občanské společnosti (viz odstavec 6) se však na COP bude bohužel diskutovat jen velmi okrajově, a EU ani nepodnikla žádné zřejmé kroky k tomu, aby to změnila. Předmětné sdělení neobsahuje naprosto žádný konkrétní údaj o tom, jakou úlohu má občanská společnost zastávat. Nová politika v oblasti klimatu nemůže a nesmí být nařízena „shora“, nýbrž se musí opírat o širokou podporu většiny občanů prostřednictvím aktivního občanského dialogu zahrnujícího všechny zúčastněné a musí být prováděna „zdola“. EHSV doporučuje Komisi, Radě a Evropskému parlamentu (EP), aby v této souvislosti konečně zahájily intenzivní a strukturovaný dialog, aby obecná ochota společnosti k vybudování nových struktur nepřišla nazmar. Dosavadní skutečná politika EU je v tomto ohledu velkým zklamáním. V tomto ohledu EHSV navrhuje, aby Komise vytvořila strukturální podmínky a poskytla potřebné zdroje, a tím umožnila občanské společnosti spolupracovat se všemi zainteresovanými stranami na základě rovnoprávného uznání a začlenění.

| 1.9. | EHSV zdůrazňuje, že existují environmentální, hospodářské a sociální příležitosti spojené s již existujícími technologiemi snižování CO2, což může vést k celosvětovému vytváření pracovních míst a rozvoji podnikání. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV zdůrazňuje, že existují environmentální, hospodářské a sociální příležitosti spojené s již existujícími technologiemi snižování CO2, což může vést k celosvětovému vytváření pracovních míst a rozvoji podnikání.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Před 23 lety, v květnu 1992, byla v New Yorku schválena Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC). Její cíl je popsán v článku 2: „dosáhnout (...) stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“ a zmírnit případné důsledky. |
| --- | --- |

2.1.

Před 23 lety, v květnu 1992, byla v New Yorku schválena Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC). Její cíl je popsán v článku 2: „dosáhnout (...) stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“ a zmírnit případné důsledky.

| 2.2. | Ještě téhož roku ji na Konferenci OSN o životním prostřední a rozvoji (UNCED) v Riu podepsalo 154 států. V platnost vstoupila v březnu 1994. Do dnešního dne k ní přistoupilo 196 smluvních stran. |
| --- | --- |

2.2.

Ještě téhož roku ji na Konferenci OSN o životním prostřední a rozvoji (UNCED) v Riu podepsalo 154 států. V platnost vstoupila v březnu 1994. Do dnešního dne k ní přistoupilo 196 smluvních stran.

| 2.3. | Ty se každoročně setkávají na summitech OSN o klimatu, na konferenci smluvních stran („Conference of Parties“, zkráceně COP). Doposud nebyla ujednána žádná opatření, která by byla dostačující k alespoň částečnému splnění cílů úmluvy. Zatím existují pouze závazné cíle pro emisní stropy v průmyslových zemích, dohodnuté formou Kjótského protokolu na COP 3 v Kjótu, ale jak známo, Kjótský protokol ratifikovala jenom část průmyslových zemí. |
| --- | --- |

2.3.

Ty se každoročně setkávají na summitech OSN o klimatu, na konferenci smluvních stran („Conference of Parties“, zkráceně COP). Doposud nebyla ujednána žádná opatření, která by byla dostačující k alespoň částečnému splnění cílů úmluvy. Zatím existují pouze závazné cíle pro emisní stropy v průmyslových zemích, dohodnuté formou Kjótského protokolu na COP 3 v Kjótu, ale jak známo, Kjótský protokol ratifikovala jenom část průmyslových zemí.

| 2.4. | V mezičase však panuje shoda ohledně toho, že po 21 letech jednání, během nichž globální emise stouply o dalších téměř 50 % (ze 30,8 miliardy tun ekvivalentu CO2 v roce 1992 na 43,4 miliardy tun v roce 2011) (1) a negativní důsledky působení lidstva na změny klimatu jsou stále zřejmější, je nejvyšší čas začít jednat. |
| --- | --- |

2.4.

V mezičase však panuje shoda ohledně toho, že po 21 letech jednání, během nichž globální emise stouply o dalších téměř 50 % (ze 30,8 miliardy tun ekvivalentu CO2 v roce 1992 na 43,4 miliardy tun v roce 2011) (1) a negativní důsledky působení lidstva na změny klimatu jsou stále zřejmější, je nejvyšší čas začít jednat.

| 2.5. | Téměř všechny vědecké studie ukazují, že je ještě možné zvýšení teploty přiměřeně omezit. To vyžaduje začít neprodleně přijímat příslušná ambiciózní opatření. Studie sice rovněž ukazují, že tohoto cíle lze teoreticky dosáhnout i později, ale pak jen s nepřiměřeně vyššími náklady a s tím, že budou vzaty v potaz rozsáhlé škody, které by postihly stejnou měrou miliony občanů i hospodářství. |
| --- | --- |

2.5.

Téměř všechny vědecké studie ukazují, že je ještě možné zvýšení teploty přiměřeně omezit. To vyžaduje začít neprodleně přijímat příslušná ambiciózní opatření. Studie sice rovněž ukazují, že tohoto cíle lze teoreticky dosáhnout i později, ale pak jen s nepřiměřeně vyššími náklady a s tím, že budou vzaty v potaz rozsáhlé škody, které by postihly stejnou měrou miliony občanů i hospodářství.

| 2.6. | Rámcová úmluva o změně klimatu nedefinuje, co se přesně rozumí „nebezpečnými důsledky vzájemného působení lidstva a klimatického systému“. Na COP 16 (v roce 2010) dospěly smluvní státy k politické dohodě, že omezí globální zvýšení teploty na méně než 2 oC (resp. dokonce 1,5 oC) ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, aniž by však udaly přesný vědecký základ pro to, že je možné na základě této politické dohody tohoto cíle skutečně dosáhnout. |
| --- | --- |

2.6.

Rámcová úmluva o změně klimatu nedefinuje, co se přesně rozumí „nebezpečnými důsledky vzájemného působení lidstva a klimatického systému“. Na COP 16 (v roce 2010) dospěly smluvní státy k politické dohodě, že omezí globální zvýšení teploty na méně než 2 oC (resp. dokonce 1,5 oC) ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, aniž by však udaly přesný vědecký základ pro to, že je možné na základě této politické dohody tohoto cíle skutečně dosáhnout.

| 2.7. | EHSV výslovně připomíná všem zúčastněným – politikům i zástupcům občanské společnosti, že nebezpečné důsledky jsou patrné již nyní, za výrazně nižšího oteplení než o 2 oC. Hranice 2 oC tedy nemůže být cílem v tom smyslu, že se ho hodlá dosáhnout, nýbrž že má být co možná nejnižší. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV výslovně připomíná všem zúčastněným – politikům i zástupcům občanské společnosti, že nebezpečné důsledky jsou patrné již nyní, za výrazně nižšího oteplení než o 2 oC. Hranice 2 oC tedy nemůže být cílem v tom smyslu, že se ho hodlá dosáhnout, nýbrž že má být co možná nejnižší.

3.   COP 21 v Paříži

| 3.1. | V prosinci 2015 se v Paříži bude konat 21. COP. V souladu s příslibem tam mají být – konečně – formou globální dohody učiněna nezbytná, ambiciózní a spravedlivá rozhodnutí závazná pro všech 196 smluvních států. Ta mají vstoupit v platnost v roce 2020. |
| --- | --- |

3.1.

V prosinci 2015 se v Paříži bude konat 21. COP. V souladu s příslibem tam mají být – konečně – formou globální dohody učiněna nezbytná, ambiciózní a spravedlivá rozhodnutí závazná pro všech 196 smluvních států. Ta mají vstoupit v platnost v roce 2020.

| 3.2. | Zamýšlená rozhodnutí se týkají mj.:






  a) | boje proti změně klimatu: smluvní státy se zavázaly, že do konce března 2015 oznámí sekretariátu UNFCCC své národní cíle snížení emisí („zamýšlené vnitrostátně stanovené příspěvky“), které by měly být ambiciózní a jít nad rámec dosavadního úsilí. Součet těchto příspěvků by měl být stačit k udržení globálního zvýšení teploty pod hranicí 2 oC. Souhrnná zpráva o tom, zda se toho také dosáhne, má být k dispozici do 1. listopadu 2015; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Zamýšlená rozhodnutí se týkají mj.:

a)

boje proti změně klimatu: smluvní státy se zavázaly, že do konce března 2015 oznámí sekretariátu UNFCCC své národní cíle snížení emisí („zamýšlené vnitrostátně stanovené příspěvky“), které by měly být ambiciózní a jít nad rámec dosavadního úsilí. Součet těchto příspěvků by měl být stačit k udržení globálního zvýšení teploty pod hranicí 2 oC. Souhrnná zpráva o tom, zda se toho také dosáhne, má být k dispozici do 1. listopadu 2015;

| b) | opatření na přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

b)

opatření na přizpůsobení se změně klimatu;

| c) | finančních opatření souvisejících s bojem proti změně klimatu, přizpůsobováním se jí a náhradou škod („loss and damage“). Jde zde mj. o otázku, jak se bude do roku 2020 každý rok získávat přislíbených 100 mld. USD a podle jakých kritérií a za jakým účelem se budou přidělovat; |
| --- | --- |

c)

finančních opatření souvisejících s bojem proti změně klimatu, přizpůsobováním se jí a náhradou škod („loss and damage“). Jde zde mj. o otázku, jak se bude do roku 2020 každý rok získávat přislíbených 100 mld. USD a podle jakých kritérií a za jakým účelem se budou přidělovat;

| d) | otázek přenosu technologií (včetně zohledňování „duševního vlastnictví“); |
| --- | --- |

d)

otázek přenosu technologií (včetně zohledňování „duševního vlastnictví“);

| e) | předpisů o kontrole dodržování dohody, mj. měření, podávání zpráv, monitorování a transparentnosti atd. (2) a – což je nejdůležitější – |
| --- | --- |

e)

předpisů o kontrole dodržování dohody, mj. měření, podávání zpráv, monitorování a transparentnosti atd. (2) a – což je nejdůležitější –

| f) | právního rámce dohody čili závaznosti rozhodnutí. |
| --- | --- |

f)

právního rámce dohody čili závaznosti rozhodnutí.

| 3.3. | Má se dohodnout i to, jak má být období mezi přijetím rozhodnutí v prosinci 2015 a vstupem závazných opatření v platnost v roce 2020 využito k přijímání konkrétních opatření na ochranu klimatu („pre-2020 action“). |
| --- | --- |

3.3.

Má se dohodnout i to, jak má být období mezi přijetím rozhodnutí v prosinci 2015 a vstupem závazných opatření v platnost v roce 2020 využito k přijímání konkrétních opatření na ochranu klimatu („pre-2020 action“).

| 3.4. | Vlády budou rovněž poprvé zvažovat způsob, jakým by se politiky v oblasti klimatu měly provádět. EHSV souhlasí se stávajícími poukazy na nutnost respektovat lidská práva a zaručit spravedlivý přechod, který při přechodu na nízkouhlíkové hospodářství zachovává a vytváří důstojnou práci a kvalitní pracovní místa. |
| --- | --- |

3.4.

Vlády budou rovněž poprvé zvažovat způsob, jakým by se politiky v oblasti klimatu měly provádět. EHSV souhlasí se stávajícími poukazy na nutnost respektovat lidská práva a zaručit spravedlivý přechod, který při přechodu na nízkouhlíkové hospodářství zachovává a vytváří důstojnou práci a kvalitní pracovní místa.

| 3.5. | EU shrnula svůj postoj a očekávání ohledně COP 21 ve sdělení Pařížský protokol – plán boje proti globální změně klimatu po roce 2020
   (3). Navrhuje mj. učinit dohody závaznými tím, že pařížská úmluva bude přijata jako protokol k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu. „Protokol by měl vstoupit v platnost, jakmile bude ratifikován zeměmi, jejichž emise společně dosahují celkem 80 % současných globálních emisí.“ |
| --- | --- |

3.5.

EU shrnula svůj postoj a očekávání ohledně COP 21 ve sdělení Pařížský protokol – plán boje proti globální změně klimatu po roce 2020
   (3). Navrhuje mj. učinit dohody závaznými tím, že pařížská úmluva bude přijata jako protokol k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu. „Protokol by měl vstoupit v platnost, jakmile bude ratifikován zeměmi, jejichž emise společně dosahují celkem 80 % současných globálních emisí.“

| 3.6. | Mezi smluvními státy panuje shoda o tom, že platí zásada společné, ale diferencované odpovědnosti. Tzn. odpovědnost musejí převzít všechny smluvní státy, bez ohledu na to, zda se na přetěžování klimatu podílejí hodně nebo málo. Přesný rozsah při tom musí být závislý na řadě různých faktorů, např. historické i současné úrovni emisí, výkonnosti ekonomiky, sociální situaci, míře zasažení atd. |
| --- | --- |

3.6.

Mezi smluvními státy panuje shoda o tom, že platí zásada společné, ale diferencované odpovědnosti. Tzn. odpovědnost musejí převzít všechny smluvní státy, bez ohledu na to, zda se na přetěžování klimatu podílejí hodně nebo málo. Přesný rozsah při tom musí být závislý na řadě různých faktorů, např. historické i současné úrovni emisí, výkonnosti ekonomiky, sociální situaci, míře zasažení atd.

4.   Očekávání evropské občanské společnosti v souvislosti s jednáními na COP 21

| 4.1. | EHSV vyzývá všechny jednající strany, aby v Paříži konečně podepsaly právně závaznou dohodu. Rozhodně podporuje vyjednávací pozici EU stanovenou ve sdělení Komise COM(2015) 81 final. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV vyzývá všechny jednající strany, aby v Paříži konečně podepsaly právně závaznou dohodu. Rozhodně podporuje vyjednávací pozici EU stanovenou ve sdělení Komise COM(2015) 81 final.

| 4.2. | Na COP 21 je třeba dospět ke konsenzu ohledně toho, že ve smyslu preventivní politiky dneška musí být učiněna ambiciózní a dalekosáhlá rozhodnutí pro zítřek. Tato rozhodnutí budou základem kroků, které budou příští generace přijímat v oblasti hospodářství a sociálních věcí, a pomohou omezit utrpení těch, na něž již dnes doléhají důsledky změny klimatu. |
| --- | --- |

4.2.

Na COP 21 je třeba dospět ke konsenzu ohledně toho, že ve smyslu preventivní politiky dneška musí být učiněna ambiciózní a dalekosáhlá rozhodnutí pro zítřek. Tato rozhodnutí budou základem kroků, které budou příští generace přijímat v oblasti hospodářství a sociálních věcí, a pomohou omezit utrpení těch, na něž již dnes doléhají důsledky změny klimatu.

| 4.3. | Na COP 21 se tedy nebude projednávat klasická environmentální otázka, nýbrž bude položen základ nového globálního nízkouhlíkového hospodářství. |
| --- | --- |

4.3.

Na COP 21 se tedy nebude projednávat klasická environmentální otázka, nýbrž bude položen základ nového globálního nízkouhlíkového hospodářství.

| 4.4. | EHSV vítá zásadu společné, ale diferencované odpovědnosti. Každý smluvní stát musí uznat svou odpovědnost a nesmí se jí již vyhýbat, ani se „schovávat“ za jiné státy nebo zaujímat přístup „Odpovědnost převezmeme jen tehdy, když za to dostaneme zaplaceno.“, jak se někdy v minulosti stávalo. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV vítá zásadu společné, ale diferencované odpovědnosti. Každý smluvní stát musí uznat svou odpovědnost a nesmí se jí již vyhýbat, ani se „schovávat“ za jiné státy nebo zaujímat přístup „Odpovědnost převezmeme jen tehdy, když za to dostaneme zaplaceno.“, jak se někdy v minulosti stávalo.

Boj proti změně klimatu

| 4.5. | Poukazuje na to, že uspokojivé globální úrovně emisí lze dosáhnout jen tehdy, bude-li každý člověk žijící na Zemi produkovat v průměru maximálně 2 t ekvivalentu CO2 za rok. |
| --- | --- |

4.5.

Poukazuje na to, že uspokojivé globální úrovně emisí lze dosáhnout jen tehdy, bude-li každý člověk žijící na Zemi produkovat v průměru maximálně 2 t ekvivalentu CO2 za rok.

| 4.5.1. | V Evropě (průměr činí zhruba 9 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) by této hodnoty bylo dosaženo teprve díky provádění cíle pro rok 2050 (80–95 % snížení emisí CO2 v Evropě). Čína (v současnosti přibližně 6 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) své stávající emise na osobu musela snížit o dvě třetiny. Ještě více by je musely omezit např. USA (v současné době 16,5 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) nebo současný „světový rekordman“ Katar (40 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok). |
| --- | --- |

4.5.1.

V Evropě (průměr činí zhruba 9 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) by této hodnoty bylo dosaženo teprve díky provádění cíle pro rok 2050 (80–95 % snížení emisí CO2 v Evropě). Čína (v současnosti přibližně 6 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) své stávající emise na osobu musela snížit o dvě třetiny. Ještě více by je musely omezit např. USA (v současné době 16,5 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) nebo současný „světový rekordman“ Katar (40 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok).

| 4.5.2. | Naproti tomu snížení ve státech, jako je Mali (0,04 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) nebo Rwanda (0,06 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok), očekávat nelze. Z tohoto pohledu EHSV není zcela stejného názoru jako Komise, která požaduje „zásadní a trvalé snížení emisí skleníkových plynů ve všech zemích“. Tyto země však musí vykročit na přímou cestu k nízkouhlíkovému hospodářství. V této souvislosti jsou však povinnosti ohledně zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí sice skutečně společné, nicméně odlišné. Tyto země potřebují okamžitou podporu, což zároveň otevírá řadu možností ke spolupráci inovativních společností. Obzvláštní výhody by z toho mohly plynout evropským podnikům, které (zatím) drží 40 % všech patentů souvisejících se zelenými technologiemi. |
| --- | --- |

4.5.2.

Naproti tomu snížení ve státech, jako je Mali (0,04 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok) nebo Rwanda (0,06 t ekvivalentu CO2 na osobu za rok), očekávat nelze. Z tohoto pohledu EHSV není zcela stejného názoru jako Komise, která požaduje „zásadní a trvalé snížení emisí skleníkových plynů ve všech zemích“. Tyto země však musí vykročit na přímou cestu k nízkouhlíkovému hospodářství. V této souvislosti jsou však povinnosti ohledně zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí sice skutečně společné, nicméně odlišné. Tyto země potřebují okamžitou podporu, což zároveň otevírá řadu možností ke spolupráci inovativních společností. Obzvláštní výhody by z toho mohly plynout evropským podnikům, které (zatím) drží 40 % všech patentů souvisejících se zelenými technologiemi.

| 4.5.3. | Je třeba upozornit na to, že uvedené údaje o emisích neodrážejí velké rozdíly mezi společenskými vrstvami jednotlivých států a že je fakt, že emise CO2 vznikající při výrobě jsou přičítány těm zemím, v nichž probíhá výroba, a ne těm, v nichž se výrobky spotřebovávají. Pokud by to bylo naopak, pak by na tom Čína byla z hlediska emisí skleníkových plynů podstatně lépe a Německo podstatně hůře (4). |
| --- | --- |

4.5.3.

Je třeba upozornit na to, že uvedené údaje o emisích neodrážejí velké rozdíly mezi společenskými vrstvami jednotlivých států a že je fakt, že emise CO2 vznikající při výrobě jsou přičítány těm zemím, v nichž probíhá výroba, a ne těm, v nichž se výrobky spotřebovávají. Pokud by to bylo naopak, pak by na tom Čína byla z hlediska emisí skleníkových plynů podstatně lépe a Německo podstatně hůře (4).

| 4.6. | EHSV se domnívá, že vytyčení národních cílů v oblasti snížení emisí je součástí procesu COP 21. Dramatické časové prodlení při předložení národních cílů v oblasti snížení emisí sekretariátu UNFCCC (5) je velmi špatným znamením. |
| --- | --- |

4.6.

EHSV se domnívá, že vytyčení národních cílů v oblasti snížení emisí je součástí procesu COP 21. Dramatické časové prodlení při předložení národních cílů v oblasti snížení emisí sekretariátu UNFCCC (5) je velmi špatným znamením.

| 4.7. | EHSV si je vědom toho, že ještě není zdaleka jasné, zda se zastáncům závazné dohody COP 21 podaří vytvořit mezi 196 smluvními stranami, které mají velmi odlišné výchozí podmínky, z části velmi odlišná politická zaměření a kulturní pozadí, tuto „solidaritu s příštími generacemi“ (6). |
| --- | --- |

4.7.

EHSV si je vědom toho, že ještě není zdaleka jasné, zda se zastáncům závazné dohody COP 21 podaří vytvořit mezi 196 smluvními stranami, které mají velmi odlišné výchozí podmínky, z části velmi odlišná politická zaměření a kulturní pozadí, tuto „solidaritu s příštími generacemi“ (6).

| 4.8. | Již při jednáních o klimatickém a energetickém balíčku EU pro rok 2030, která byla téměř jakousi „COP“ na úrovni EU, se ukázalo, že je obtížné prosadit dokonce i na úrovni EU to, o co se usiluje při COP 21, tj. určit jednoznačné vnitrostátní odpovědnosti. EHSV proto lituje, že v rámci energetického a klimatického balíčku EU do roku 2030 nebyly vytyčeny žádné vnitrostátní závazné cíle, což zřejmě znesnadní dosažení celoevropského cíle a „rozdělení“ odpovědností (7). Vytyčení národních cílů v oblasti snížení emisí v členských státech EU by pro jednání na COP bylo známkou správného přístupu. |
| --- | --- |

4.8.

Již při jednáních o klimatickém a energetickém balíčku EU pro rok 2030, která byla téměř jakousi „COP“ na úrovni EU, se ukázalo, že je obtížné prosadit dokonce i na úrovni EU to, o co se usiluje při COP 21, tj. určit jednoznačné vnitrostátní odpovědnosti. EHSV proto lituje, že v rámci energetického a klimatického balíčku EU do roku 2030 nebyly vytyčeny žádné vnitrostátní závazné cíle, což zřejmě znesnadní dosažení celoevropského cíle a „rozdělení“ odpovědností (7). Vytyčení národních cílů v oblasti snížení emisí v členských státech EU by pro jednání na COP bylo známkou správného přístupu.

Přizpůsobení se změně klimatu, finanční opatření a přenos technologií

| 4.9. | Diferencovaná odpovědnost také znamená, že je třeba být solidární v tom smyslu, že se zejména méně rozvinutým a finančně slabým zemím musí pomáhat při budování zeleného hospodářství šetrného ke klimatu a umožnit jim, aby se samy vyrovnaly se škodami v oblasti klimatu, které je často postihují nejvíce. Je třeba dbát na to, aby tato transformace nevedla ke zchudnutí obyvatelstva pod hranici chudoby. Přesněji řečeno by měla a musí být účinněji využita zejména na regionální úrovni k tvorbě nového hospodářského podnětu, který zapojí místní obyvatelstvo, a k rozvoji nových decentralizovaných zařízení k výrobě bezuhlíkové energie. |
| --- | --- |

4.9.

Diferencovaná odpovědnost také znamená, že je třeba být solidární v tom smyslu, že se zejména méně rozvinutým a finančně slabým zemím musí pomáhat při budování zeleného hospodářství šetrného ke klimatu a umožnit jim, aby se samy vyrovnaly se škodami v oblasti klimatu, které je často postihují nejvíce. Je třeba dbát na to, aby tato transformace nevedla ke zchudnutí obyvatelstva pod hranici chudoby. Přesněji řečeno by měla a musí být účinněji využita zejména na regionální úrovni k tvorbě nového hospodářského podnětu, který zapojí místní obyvatelstvo, a k rozvoji nových decentralizovaných zařízení k výrobě bezuhlíkové energie.

| 4.10. | Proto jsou finanční otázky a přenos technologií velmi důležité. Méně rozvinuté země již jednou zažily hořké zklamání, neboť kdysi přislíbená rozvojová pomoc (0,7 % HDP) nebyla ani zdaleka poskytnuta v tom rozsahu, v jakém byla slíbena, a to se již nikdy nesmí opakovat. |
| --- | --- |

4.10.

Proto jsou finanční otázky a přenos technologií velmi důležité. Méně rozvinuté země již jednou zažily hořké zklamání, neboť kdysi přislíbená rozvojová pomoc (0,7 % HDP) nebyla ani zdaleka poskytnuta v tom rozsahu, v jakém byla slíbena, a to se již nikdy nesmí opakovat.

Právní závazky a kontrola dodržování dohody

| 4.11. | EHSV podporuje prohlášení EU, že právně závazná dohoda je rozhodujícím základem rovných podmínek na celém světě a provádění nezbytných rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.11.

EHSV podporuje prohlášení EU, že právně závazná dohoda je rozhodujícím základem rovných podmínek na celém světě a provádění nezbytných rozhodnutí.

| 4.12. | Výhody právně závazné dohody by byly mj. následující:






  — | všechny vlády by vyslaly jasný politický signál podnikům, investorům, ale i veřejnosti, že „nízkouhlíkové hospodářství“ je společným cílem celého světa, |
| --- | --- | --- |

4.12.

Výhody právně závazné dohody by byly mj. následující:

—

všechny vlády by vyslaly jasný politický signál podnikům, investorům, ale i veřejnosti, že „nízkouhlíkové hospodářství“ je společným cílem celého světa,

| — | byl by zaručen dlouhodobý a předvídatelný rámec, který by podporoval investice do technologií nákladově efektivního snižování emisí uhlíku a přizpůsobení se změně klimatu, |
| --- | --- |

—

byl by zaručen dlouhodobý a předvídatelný rámec, který by podporoval investice do technologií nákladově efektivního snižování emisí uhlíku a přizpůsobení se změně klimatu,

| — | byla by jasně pojmenována transparentnost a odpovědnost, |
| --- | --- |

—

byla by jasně pojmenována transparentnost a odpovědnost,

| — | byly by k dispozici investiční prostředky na nezbytná opatření, takže by byla vytvořena přímá spojitost s reálnou ekonomikou. |
| --- | --- |

—

byly by k dispozici investiční prostředky na nezbytná opatření, takže by byla vytvořena přímá spojitost s reálnou ekonomikou.

| 4.13. | Občanská společnost očekává, že v nové celosvětové dohodě budou zohledněny její požadavky na spravedlivý přechod („just transition“) při respektování lidských práv a práv zaměstnanců, s ohledem na sociální důsledky, včetně náhrady škod („loss and damage“), a otázky související s přizpůsobením se změně klimatu zejména v nejchudších zemích. |
| --- | --- |

4.13.

Občanská společnost očekává, že v nové celosvětové dohodě budou zohledněny její požadavky na spravedlivý přechod („just transition“) při respektování lidských práv a práv zaměstnanců, s ohledem na sociální důsledky, včetně náhrady škod („loss and damage“), a otázky související s přizpůsobením se změně klimatu zejména v nejchudších zemích.

| 4.14. | Provádění rozhodnutí musí být v každém případě transparentní a ověřitelné a státy, které rozhodnutí nedodržují, by již neměly využívat výhod, které bude dohoda nabízet. |
| --- | --- |

4.14.

Provádění rozhodnutí musí být v každém případě transparentní a ověřitelné a státy, které rozhodnutí nedodržují, by již neměly využívat výhod, které bude dohoda nabízet.

| 4.15. | EHSV poukazuje na to, že návrh Komise spočívající v zaručení dynamiky prostřednictvím pravidelných kontrol by mohl umožnit přesvědčivější přísliby v oblasti klimatu se zohledněním různých podmínek v jednotlivých členských státech a měnících se odpovědností. |
| --- | --- |

4.15.

EHSV poukazuje na to, že návrh Komise spočívající v zaručení dynamiky prostřednictvím pravidelných kontrol by mohl umožnit přesvědčivější přísliby v oblasti klimatu se zohledněním různých podmínek v jednotlivých členských státech a měnících se odpovědností.

Očekávání na úlohu EU v globální ochraně klimatu

| 4.16. | EU si v posledních letech v otázkách ochrany klimatu vydobyla po celém světě dobré jméno. Podle EHSV je důležité budovat nejen při jednáních na COP, ale i prostřednictvím aktivní politiky nad rámec těchto jednání důvěru v to, že se ambiciózní politika v oblasti klimatu neprovádí kvůli získání hospodářských výhod na úkor jiných zemí či ekonomik. |
| --- | --- |

4.16.

EU si v posledních letech v otázkách ochrany klimatu vydobyla po celém světě dobré jméno. Podle EHSV je důležité budovat nejen při jednáních na COP, ale i prostřednictvím aktivní politiky nad rámec těchto jednání důvěru v to, že se ambiciózní politika v oblasti klimatu neprovádí kvůli získání hospodářských výhod na úkor jiných zemí či ekonomik.

| 4.17. | EU by měla být nadále důvěryhodná a měla by jít příkladem. „Průkopníci“ a „motory“ v politice a hospodářství jsou při takovýchto vyjednáváních a změnách nepostradatelní. Je důležité zdůraznit, že EU může tuto vůdčí úlohu věrohodně zastávat jen tehdy, pokud se prokáže, že politika v oblasti změny klimatu kráčí ruku v ruce s kladným hospodářským vývojem. |
| --- | --- |

4.17.

EU by měla být nadále důvěryhodná a měla by jít příkladem. „Průkopníci“ a „motory“ v politice a hospodářství jsou při takovýchto vyjednáváních a změnách nepostradatelní. Je důležité zdůraznit, že EU může tuto vůdčí úlohu věrohodně zastávat jen tehdy, pokud se prokáže, že politika v oblasti změny klimatu kráčí ruku v ruce s kladným hospodářským vývojem.

| 4.18. | Je třeba uvítat, že mnoho opatření, jež byla zavedena nejdříve v EU a byla velmi sporná, nyní převzaly i další země. Jako příklad lze uvést opatření na podporu obnovitelných zdrojů energie, ale také systém obchodování s emisemi, který se nyní do určité míry využívá dokonce i v Číně. |
| --- | --- |

4.18.

Je třeba uvítat, že mnoho opatření, jež byla zavedena nejdříve v EU a byla velmi sporná, nyní převzaly i další země. Jako příklad lze uvést opatření na podporu obnovitelných zdrojů energie, ale také systém obchodování s emisemi, který se nyní do určité míry využívá dokonce i v Číně.

| 4.19. | EHSV oceňuje, že se vysoká představitelka EU Federica MOGHERINI ve své vnější politice na základě „akčního plánu diplomacie v oblasti klimatu“ (8) intenzivně zabývá otázkami změny klimatu. Významným a správným signálem je také prohlášení předsedy Komise JUNCKERA, že chce z EU učinit celosvětovou jedničku v oblasti obnovitelných zdrojů energie, a to nejenom kvůli pozitivnímu dopadu na změnu klimatu, ale i kvůli vytváření pracovních míst a zvýšení bezpečnosti dodávek energie. |
| --- | --- |

4.19.

EHSV oceňuje, že se vysoká představitelka EU Federica MOGHERINI ve své vnější politice na základě „akčního plánu diplomacie v oblasti klimatu“ (8) intenzivně zabývá otázkami změny klimatu. Významným a správným signálem je také prohlášení předsedy Komise JUNCKERA, že chce z EU učinit celosvětovou jedničku v oblasti obnovitelných zdrojů energie, a to nejenom kvůli pozitivnímu dopadu na změnu klimatu, ale i kvůli vytváření pracovních míst a zvýšení bezpečnosti dodávek energie.

| 4.20. | EU se tedy celkově má čím se chlubit: mj. ukázala, že lze hospodářský růst oddělit od zvyšování emisí. Žádná ekonomika na světě neprodukuje například méně skleníkových plynů na jednotku HDP než EU a mnoho evropských podniků je průkopníky, co se týče energetické účinnosti a účinnosti zdrojů. To hodně souvisí s technickými výdobytky a tím i s inovační schopností evropských podniků, které vyplynuly z relativně přísných předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

4.20.

EU se tedy celkově má čím se chlubit: mj. ukázala, že lze hospodářský růst oddělit od zvyšování emisí. Žádná ekonomika na světě neprodukuje například méně skleníkových plynů na jednotku HDP než EU a mnoho evropských podniků je průkopníky, co se týče energetické účinnosti a účinnosti zdrojů. To hodně souvisí s technickými výdobytky a tím i s inovační schopností evropských podniků, které vyplynuly z relativně přísných předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí.

| 4.21. | Evropa však má před sebou ještě hodně úkolů a zamýšleného snížení emisí CO2 o 80–95 % do roku 2050 nebude možné dosáhnout pouze technickými inovacemi. To je patrné např. v dopravě, kde byly inovace v oblasti výfukových technologií jednoduše alespoň do určité míry kompenzovány zvýšením počtu vozidel a silnic. Proto bude nutné provést rovněž strukturální změny, tzn. že je nutná podstatně větší soudržnost mezi politikou v oblasti klimatu a ostatními oblastmi politiky než v minulosti. |
| --- | --- |

4.21.

Evropa však má před sebou ještě hodně úkolů a zamýšleného snížení emisí CO2 o 80–95 % do roku 2050 nebude možné dosáhnout pouze technickými inovacemi. To je patrné např. v dopravě, kde byly inovace v oblasti výfukových technologií jednoduše alespoň do určité míry kompenzovány zvýšením počtu vozidel a silnic. Proto bude nutné provést rovněž strukturální změny, tzn. že je nutná podstatně větší soudržnost mezi politikou v oblasti klimatu a ostatními oblastmi politiky než v minulosti.

5.   Proběh jednání COP v posledních letech – a skutečná realita mimo jednání

| 5.1. | EHSV sleduje jednání o změně klimatu již po mnoho let. Je si vědom, že je nesmírně důležité, aby konference v Paříži měla pozitivní výsledek, upozorňuje však zároveň na to, že klima nemohou ochránit rozhodnutí jako taková, nýbrž provádění reálných opatření. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV sleduje jednání o změně klimatu již po mnoho let. Je si vědom, že je nesmírně důležité, aby konference v Paříži měla pozitivní výsledek, upozorňuje však zároveň na to, že klima nemohou ochránit rozhodnutí jako taková, nýbrž provádění reálných opatření.

| 5.2. | Společenství států by v Paříži určitě dospělo snadněji ke konsensu, kdyby byla například provedena nebo se začala provádět společná rozhodnutí přijatá na konferenci v Riu (Rio+20), tzn. postupně rušit škodlivé a neefektivní dotace do fosilních paliv, které vybízejí k nehospodárné spotřebě a brání udržitelnému rozvoji
   (9). Již tehdy se dospělo k poznatku, že by se měly využívat tržní nástroje (např. uhlíková daň, systémy obchodování s emisemi atd.), což EHSV považuje za účelné (10). Nový pracovní dokument Mezinárodního měnového fondu (11) vyčísluje celkové přímé i nepřímé dotace, které se celosvětově udílejí na fosilní zdroje energie, ročně na 5,3 bil. (!) USD, což znamená více než 15 mld. USD každý den. Negativní dopad, který tyto dotace mají, nemůže vyrovnat dokonce ani zamýšlený Zelený klimatický fond ve výši 100 mld. USD/rok. |
| --- | --- |

5.2.

Společenství států by v Paříži určitě dospělo snadněji ke konsensu, kdyby byla například provedena nebo se začala provádět společná rozhodnutí přijatá na konferenci v Riu (Rio+20), tzn. postupně rušit škodlivé a neefektivní dotace do fosilních paliv, které vybízejí k nehospodárné spotřebě a brání udržitelnému rozvoji
   (9). Již tehdy se dospělo k poznatku, že by se měly využívat tržní nástroje (např. uhlíková daň, systémy obchodování s emisemi atd.), což EHSV považuje za účelné (10). Nový pracovní dokument Mezinárodního měnového fondu (11) vyčísluje celkové přímé i nepřímé dotace, které se celosvětově udílejí na fosilní zdroje energie, ročně na 5,3 bil. (!) USD, což znamená více než 15 mld. USD každý den. Negativní dopad, který tyto dotace mají, nemůže vyrovnat dokonce ani zamýšlený Zelený klimatický fond ve výši 100 mld. USD/rok.

| 5.3. | Mezi politickými závazky a prováděním však zeje nesmírná propast, která podrývá důvěru občanské společnosti v globální politickou domluvu. Paříž nesmí tato zklamání zesílit, nýbrž musí přinést zásadní obrat. |
| --- | --- |

5.3.

Mezi politickými závazky a prováděním však zeje nesmírná propast, která podrývá důvěru občanské společnosti v globální politickou domluvu. Paříž nesmí tato zklamání zesílit, nýbrž musí přinést zásadní obrat.

| 5.4. | Pro Evropu je ale také důležité sledovat vývoj mimo „prostředí jednání na COP“ ve „světě skutečného hospodářského rozvoje“. Uveďme několik příkladů:






  — | Na konferenci COP 20 v Limě podepsaly Čína a Kalifornie dohodu o úzké spolupráci těchto hospodářských mocností v otázkách obnovitelných zdrojů energie, elektromobility a energetické účinnosti. Příslušná strategická dohoda o spolupráci s Evropou neexistuje. |
| --- | --- | --- |

5.4.

Pro Evropu je ale také důležité sledovat vývoj mimo „prostředí jednání na COP“ ve „světě skutečného hospodářského rozvoje“. Uveďme několik příkladů:

—

Na konferenci COP 20 v Limě podepsaly Čína a Kalifornie dohodu o úzké spolupráci těchto hospodářských mocností v otázkách obnovitelných zdrojů energie, elektromobility a energetické účinnosti. Příslušná strategická dohoda o spolupráci s Evropou neexistuje.

| — | Čína a USA již začaly vést seznam zemí, které do obnovitelných zdrojů energie v posledních letech investují nejvíce. V roce 2013 investovala Čína 54,2 miliard USD do obnovitelných zdrojů energie, USA 33,9 miliard USD a Japonsko 28,6 miliard USD. Na 4. a 5. místě následuje Spojené království (12,1 miliard USD) a Německo (9,9 miliard USD). Zejména v Německu a Itálii investice prudce klesly (12). |
| --- | --- |

—

Čína a USA již začaly vést seznam zemí, které do obnovitelných zdrojů energie v posledních letech investují nejvíce. V roce 2013 investovala Čína 54,2 miliard USD do obnovitelných zdrojů energie, USA 33,9 miliard USD a Japonsko 28,6 miliard USD. Na 4. a 5. místě následuje Spojené království (12,1 miliard USD) a Německo (9,9 miliard USD). Zejména v Německu a Itálii investice prudce klesly (12).

Globální konkurenceschopnost, únik uhlíku nebo nízkouhlíkový únik

| 5.5. | Rozhodnutí, která jsou nezbytná k dosažení cílů Rámcové úmluvy o změně klimatu, dnes nepovedou k situacím výhodným pro všechny. Proto se právem poukazuje na problémy spojené se sladěním rozhodnutí učiněných na COP s krátkodobými vnitrostátními resp. odvětvovými (hospodářskými) zájmy, pokud je takové sladění vůbec možné. |
| --- | --- |

5.5.

Rozhodnutí, která jsou nezbytná k dosažení cílů Rámcové úmluvy o změně klimatu, dnes nepovedou k situacím výhodným pro všechny. Proto se právem poukazuje na problémy spojené se sladěním rozhodnutí učiněných na COP s krátkodobými vnitrostátními resp. odvětvovými (hospodářskými) zájmy, pokud je takové sladění vůbec možné.

| 5.6. | To se ne vždy podaří, neboť je zřejmé, že budou existovat hospodářská odvětví, která v novém systému „nízkouhlíkové hospodářství“ nebudou hrát žádnou – nebo jen podstatně menší – roli a budou tedy patřit k těm, kdo z nezbytných strukturálních změn vyšli jako poražení. Zastírání této skutečnosti by nikomu neprospělo. Tato hospodářská odvětví a dotčené osoby a regiony mají naopak právo vědět, jak chce politika tyto změny usměrňovat tak, aby proběhly pokud možno bez problémů a sociálně odpovědným způsobem. Tyto obtíže však zároveň nesmí být důvodem k tomu, abychom dnes nic nečinili. Pokud totiž dnes něco učiníme a podpoříme přechod k „nízkouhlíkovému hospodářství“, přijde nás to levněji než pozdější napravování škod (13). |
| --- | --- |

5.6.

To se ne vždy podaří, neboť je zřejmé, že budou existovat hospodářská odvětví, která v novém systému „nízkouhlíkové hospodářství“ nebudou hrát žádnou – nebo jen podstatně menší – roli a budou tedy patřit k těm, kdo z nezbytných strukturálních změn vyšli jako poražení. Zastírání této skutečnosti by nikomu neprospělo. Tato hospodářská odvětví a dotčené osoby a regiony mají naopak právo vědět, jak chce politika tyto změny usměrňovat tak, aby proběhly pokud možno bez problémů a sociálně odpovědným způsobem. Tyto obtíže však zároveň nesmí být důvodem k tomu, abychom dnes nic nečinili. Pokud totiž dnes něco učiníme a podpoříme přechod k „nízkouhlíkovému hospodářství“, přijde nás to levněji než pozdější napravování škod (13).

| 5.7. | Otázka zpřístupnění trhů budoucnosti, např. u technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů resp. energetické účinnosti, je nesmírně důležitá pro konkurenceschopnost Evropy v budoucnosti. Hlasy varující např. před únikem uhlíku v Evropě a požadující pomalý postup Evropy společně s ostatními je samozřejmě třeba brát vážně. |
| --- | --- |

5.7.

Otázka zpřístupnění trhů budoucnosti, např. u technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů resp. energetické účinnosti, je nesmírně důležitá pro konkurenceschopnost Evropy v budoucnosti. Hlasy varující např. před únikem uhlíku v Evropě a požadující pomalý postup Evropy společně s ostatními je samozřejmě třeba brát vážně.

| 5.8. | Evropa však již dávno nejedná sama, máme totiž celosvětovou hospodářskou soutěž! Proto je nyní třeba začít hovořit i o nízkouhlíkovém úniku, tzn. o nebezpečí, že by Evropa mohla přijít o své dosavadní technologické a tím i hospodářské prvenství např. v oblasti obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

5.8.

Evropa však již dávno nejedná sama, máme totiž celosvětovou hospodářskou soutěž! Proto je nyní třeba začít hovořit i o nízkouhlíkovém úniku, tzn. o nebezpečí, že by Evropa mohla přijít o své dosavadní technologické a tím i hospodářské prvenství např. v oblasti obnovitelných zdrojů energie.

| 5.9. | A k tomu může dojít velmi rychle. U obnovitelných zdrojů energie lze pozorovat, že Evropě ujel vlak v technologiích ukládání energie do baterií. V elektromobilitě převzaly vedení Čína a Kalifornie. Nejlevnější fotovoltaické panely se vyrábějí v Číně, a příčinou toho asi sotva bude mzdový dumping. Jsou nutně zapotřebí podstatně vyšší veřejné a soukromé investice do odvětví výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

5.9.

A k tomu může dojít velmi rychle. U obnovitelných zdrojů energie lze pozorovat, že Evropě ujel vlak v technologiích ukládání energie do baterií. V elektromobilitě převzaly vedení Čína a Kalifornie. Nejlevnější fotovoltaické panely se vyrábějí v Číně, a příčinou toho asi sotva bude mzdový dumping. Jsou nutně zapotřebí podstatně vyšší veřejné a soukromé investice do odvětví výzkumu a vývoje.

| 5.10. | Současné nerovné podmínky na celém světě jsou pro evropské podniky, které čelí globální hospodářské soutěži, značnou výzvou. Z hospodářského hlediska má stále ještě velký význam ocelářský průmysl, papírenství a chemický průmysl, zde totiž existují úzké globální vazby. V EU mezi lety 1990 a 2012 díky technologickému vývoji pokleslo přetěžování klimatu způsobené zpracovatelským průmyslem o 31 % (14). |
| --- | --- |

5.10.

Současné nerovné podmínky na celém světě jsou pro evropské podniky, které čelí globální hospodářské soutěži, značnou výzvou. Z hospodářského hlediska má stále ještě velký význam ocelářský průmysl, papírenství a chemický průmysl, zde totiž existují úzké globální vazby. V EU mezi lety 1990 a 2012 díky technologickému vývoji pokleslo přetěžování klimatu způsobené zpracovatelským průmyslem o 31 % (14).

| 5.11. | Je nepravděpodobné, že by úlohu těchto průmyslových odvětví mohla do roku 2050 plně převzít nová „zelená“ průmyslová odvětví. Evropskému hospodářství ani globálnímu klimatu by nijak neprospělo, kdyby se tlačilo na přesouvání produkce těchto průmyslových odvětví do zemí mimo EU, aniž by emise na celém světě klesly. |
| --- | --- |

5.11.

Je nepravděpodobné, že by úlohu těchto průmyslových odvětví mohla do roku 2050 plně převzít nová „zelená“ průmyslová odvětví. Evropskému hospodářství ani globálnímu klimatu by nijak neprospělo, kdyby se tlačilo na přesouvání produkce těchto průmyslových odvětví do zemí mimo EU, aniž by emise na celém světě klesly.

| 5.12. | Rozsah tohoto úniku uhlíku je často předmětem diskusí. Může se jednat o přímou formu úniku uhlíku, kdy jsou továrny a výrobní provozy v bezprostřední reakci na nové politické opatření přesouvány do třetích zemí, ale také o nepřímou formu, kdy se ve třetích zemích více investuje, výroba však zatím nadále zůstává v EU. Vzhledem k současnému celosvětovému rozměru podnikání je kvůli řadě výrobních faktorů častější druhý případ. Jelikož výroba v těchto „starých ekonomikách“ celosvětově roste, musejí být také pro tato průmyslová odvětví v EU vytvořeny vyvážené pobídky k podporování nízkouhlíkových technologií, aniž by tím byla ohrožena jejich příslušná konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

5.12.

Rozsah tohoto úniku uhlíku je často předmětem diskusí. Může se jednat o přímou formu úniku uhlíku, kdy jsou továrny a výrobní provozy v bezprostřední reakci na nové politické opatření přesouvány do třetích zemí, ale také o nepřímou formu, kdy se ve třetích zemích více investuje, výroba však zatím nadále zůstává v EU. Vzhledem k současnému celosvětovému rozměru podnikání je kvůli řadě výrobních faktorů častější druhý případ. Jelikož výroba v těchto „starých ekonomikách“ celosvětově roste, musejí být také pro tato průmyslová odvětví v EU vytvořeny vyvážené pobídky k podporování nízkouhlíkových technologií, aniž by tím byla ohrožena jejich příslušná konkurenceschopnost.

| 5.13. | Průmysl a obchod v EU musí pracovat na tom, aby podniky přispěly ke zmírnění přetěžování klimatu v souladu s cílem snížení emisí CO2 do roku 2050 o 80–95 %. Plán dosažení tohoto cíle by se však mohl podle odvětví a podniků lišit. Průmysl a obchod v EU mohou díky vývoji, výrobě a vývozu výrobků a služeb podporovat ostatní země ve snaze o snížení emisí. Pokud se tak bude dít za menšího přetěžování klimatu v Evropě než v jiných regionech, mohly by být krátkodobě povoleny dokonce vyšší celkové emise, aniž by však byl zpochybněn evropský cíl snížení emisí do roku 2050. Proto by se mělo přezkoumat, zda je účelné vypracovat zvláštní plány EU pro každé jednotlivé průmyslové odvětví. |
| --- | --- |

5.13.

Průmysl a obchod v EU musí pracovat na tom, aby podniky přispěly ke zmírnění přetěžování klimatu v souladu s cílem snížení emisí CO2 do roku 2050 o 80–95 %. Plán dosažení tohoto cíle by se však mohl podle odvětví a podniků lišit. Průmysl a obchod v EU mohou díky vývoji, výrobě a vývozu výrobků a služeb podporovat ostatní země ve snaze o snížení emisí. Pokud se tak bude dít za menšího přetěžování klimatu v Evropě než v jiných regionech, mohly by být krátkodobě povoleny dokonce vyšší celkové emise, aniž by však byl zpochybněn evropský cíl snížení emisí do roku 2050. Proto by se mělo přezkoumat, zda je účelné vypracovat zvláštní plány EU pro každé jednotlivé průmyslové odvětví.

| 5.14. | Popsané problémy úniku uhlíku resp. nízkouhlíkového úniku nejsou součástí jednání konference COP 21. EU se proto musí na všech úrovních zasazovat např. o vytvoření tržních mechanismů, které např. v otázkách celosvětového obchodu zohledňují emise ve vztahu k výrobkům. Únik uhlíku se musí řešit pomocí dalších kroků, jako jsou např. kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem. Cílem tohoto systému je snížit emise CO2 a současně zajistit stejné podmínky. V tomto systému se bude cena dováženého zboží na hranicích navyšovat na základě výpočtu hmotnostních emisí u tohoto zboží. Z modelů v jedné nedávné studii vyplynulo, že kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem mohou v relevantních odvětvích významně snížit únik uhlíku (15). |
| --- | --- |

5.14.

Popsané problémy úniku uhlíku resp. nízkouhlíkového úniku nejsou součástí jednání konference COP 21. EU se proto musí na všech úrovních zasazovat např. o vytvoření tržních mechanismů, které např. v otázkách celosvětového obchodu zohledňují emise ve vztahu k výrobkům. Únik uhlíku se musí řešit pomocí dalších kroků, jako jsou např. kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem. Cílem tohoto systému je snížit emise CO2 a současně zajistit stejné podmínky. V tomto systému se bude cena dováženého zboží na hranicích navyšovat na základě výpočtu hmotnostních emisí u tohoto zboží. Z modelů v jedné nedávné studii vyplynulo, že kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem mohou v relevantních odvětvích významně snížit únik uhlíku (15).

| 5.15. | Kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s emisemi uhlíku však v podobě, o níž se v současnosti jedná, nemají podporu některých hlavních obchodních partnerů Evropy. Tuto záležitost je nutno projednat ve WTO. Podle smlouvy se lze věnovat i „neobchodním“ otázkám. Neměli bychom podceňovat skutečnost, že vzhledem k tomu, že neexistuje celosvětová dohoda na stanovování cen uhlíku, to bude obtížné. Tyto výtky by se daly vyřešit lepší koncepcí kompenzačních opatření mezi státy v souvislosti s emisemi uhlíku. Jde o to, že kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem nejsou antidumpingovým nástrojem, ale příspěvkem k celosvětově udržitelné politice v oblasti klimatu, pokud budou dobře koncipována (16). |
| --- | --- |

5.15.

Kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s emisemi uhlíku však v podobě, o níž se v současnosti jedná, nemají podporu některých hlavních obchodních partnerů Evropy. Tuto záležitost je nutno projednat ve WTO. Podle smlouvy se lze věnovat i „neobchodním“ otázkám. Neměli bychom podceňovat skutečnost, že vzhledem k tomu, že neexistuje celosvětová dohoda na stanovování cen uhlíku, to bude obtížné. Tyto výtky by se daly vyřešit lepší koncepcí kompenzačních opatření mezi státy v souvislosti s emisemi uhlíku. Jde o to, že kompenzační opatření mezi státy v souvislosti s uhlíkem nejsou antidumpingovým nástrojem, ale příspěvkem k celosvětově udržitelné politice v oblasti klimatu, pokud budou dobře koncipována (16).

| 5.16. | Konkrétně to znamená, že by např. při jednáních v rámci TTIP resp. komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci měly být zavedeny odpovídající mechanismy. |
| --- | --- |

5.16.

Konkrétně to znamená, že by např. při jednáních v rámci TTIP resp. komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci měly být zavedeny odpovídající mechanismy.

Co by znamenal (částečný) neúspěch jednání?

| 5.17. | EHSV chce svými připomínkami zdůraznit, že úplný nebo částečný neúspěch jednání na konferenci COP 21 by byl politováníhodný a byl by to sice krok zpět, ale v žádném případě by to neznamenalo konec činností v oblasti ochrany klimatu. Jasnost a předvídatelnost, které by přinesla závazná dohoda a které by pro hospodářství i společnosti byly rozhodně žádoucí a přinesly by nové pobídky, by nebyla dána. Ve skutečnosti však boj o trhy budoucnosti pro zelené technologie dávno začal a Evropa se v něm bude muset utkat, ať již COP 21 přinese výsledky či nikoliv. |
| --- | --- |

5.17.

EHSV chce svými připomínkami zdůraznit, že úplný nebo částečný neúspěch jednání na konferenci COP 21 by byl politováníhodný a byl by to sice krok zpět, ale v žádném případě by to neznamenalo konec činností v oblasti ochrany klimatu. Jasnost a předvídatelnost, které by přinesla závazná dohoda a které by pro hospodářství i společnosti byly rozhodně žádoucí a přinesly by nové pobídky, by nebyla dána. Ve skutečnosti však boj o trhy budoucnosti pro zelené technologie dávno začal a Evropa se v něm bude muset utkat, ať již COP 21 přinese výsledky či nikoliv.

| 5.18. | Cesta k nízkouhlíkovému hospodářství je jak známo podložena nejen argumentem ochrany klimatu. Začínající nedostatek fosilních zdrojů energie, téma zabezpečení dodávek energie a skutečnost, že v řadě oblastí se již energie vyrábí levněji s využitím technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů než s tradičními zdroji energie, naznačuje nevratnou cestu vpřed. |
| --- | --- |

5.18.

Cesta k nízkouhlíkovému hospodářství je jak známo podložena nejen argumentem ochrany klimatu. Začínající nedostatek fosilních zdrojů energie, téma zabezpečení dodávek energie a skutečnost, že v řadě oblastí se již energie vyrábí levněji s využitím technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů než s tradičními zdroji energie, naznačuje nevratnou cestu vpřed.

6.   Úloha občanské společnosti

| 6.1. | EHSV sice podporuje postoj, který Komise zaujala ve svém sdělení k Pařížskému protokolu, na druhé straně však nechápe, že ve sdělení chybí jakýkoli plán toho, jak chce Komise informovat o svém přístupu a uspořádat ho a jak chce spolu s občanskou společností následně provádět rozhodnutí. Podle EHSV musí Komise v souvislosti se svou strategií v oblasti politiky změny klimatu jednoznačně zahájit strukturovaný dialog s občanskou společností a zejména se zastupitelskými institucionálními subjekty. |
| --- | --- |

6.1.

EHSV sice podporuje postoj, který Komise zaujala ve svém sdělení k Pařížskému protokolu, na druhé straně však nechápe, že ve sdělení chybí jakýkoli plán toho, jak chce Komise informovat o svém přístupu a uspořádat ho a jak chce spolu s občanskou společností následně provádět rozhodnutí. Podle EHSV musí Komise v souvislosti se svou strategií v oblasti politiky změny klimatu jednoznačně zahájit strukturovaný dialog s občanskou společností a zejména se zastupitelskými institucionálními subjekty.

| 6.2. | V této souvislosti má občanská společnost minimálně trojí úlohu. Jednak se musí podílet na podpoře procesu politického vyjednávání a vykonávat společenský tlak, aby bylo možné nejen přijmout výše zmíněná závazná rozhodnutí, ale aby tato rozhodnutí byla také v souladu s environmentálními, hospodářskými a sociálními očekáváními. |
| --- | --- |

6.2.

V této souvislosti má občanská společnost minimálně trojí úlohu. Jednak se musí podílet na podpoře procesu politického vyjednávání a vykonávat společenský tlak, aby bylo možné nejen přijmout výše zmíněná závazná rozhodnutí, ale aby tato rozhodnutí byla také v souladu s environmentálními, hospodářskými a sociálními očekáváními.

| 6.2.1. | Jednání, jakým je konference COP, jsou totiž nezbytná jen proto, že ve společenství států panují rozdílné názory na naléhavost, rozsah, financování, odpovědnost atd. Kdyby všichni byli zajedno, nemuselo by se vyjednávat. Rozdílné postoje jsou a byly přirozeně i v občanské společnosti. Poslední COP však ukázaly, že se o povinnou ochranu klimatu nezasazují již „jenom“ ochránci životního prostředí, skupiny angažované v rozvojové politice, organizace žen nebo zástupci původního obyvatelstva (abychom jmenovali pouze některé „zainteresované strany“), nýbrž že vzniklo široké celosvětové hnutí občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.2.1.

Jednání, jakým je konference COP, jsou totiž nezbytná jen proto, že ve společenství států panují rozdílné názory na naléhavost, rozsah, financování, odpovědnost atd. Kdyby všichni byli zajedno, nemuselo by se vyjednávat. Rozdílné postoje jsou a byly přirozeně i v občanské společnosti. Poslední COP však ukázaly, že se o povinnou ochranu klimatu nezasazují již „jenom“ ochránci životního prostředí, skupiny angažované v rozvojové politice, organizace žen nebo zástupci původního obyvatelstva (abychom jmenovali pouze některé „zainteresované strany“), nýbrž že vzniklo široké celosvětové hnutí občanské společnosti.

| 6.2.2. | Zvláštního ocenění si již dlouhá léta zaslouží intenzivní úsilí (globálního) odborového hnutí i řady podnikatelů a společností, např. práce ITUC a Světové podnikatelské rady pro udržitelný rozvoj. Uznává se, že hospodářství, které účinně využívá zdroje a je šetrné ke klimatu, nabízí nové příležitosti pro hospodářský rozvoj. |
| --- | --- |

6.2.2.

Zvláštního ocenění si již dlouhá léta zaslouží intenzivní úsilí (globálního) odborového hnutí i řady podnikatelů a společností, např. práce ITUC a Světové podnikatelské rady pro udržitelný rozvoj. Uznává se, že hospodářství, které účinně využívá zdroje a je šetrné ke klimatu, nabízí nové příležitosti pro hospodářský rozvoj.

| 6.2.3. | COP 20 v Limě byla v tomto směru působivou „demonstrací“ obou stran, a to jak zaměstnavatelů, tak i zaměstnanců, ale i celé občanské společnosti, která odpovědným politikům ukazuje, že široké vrstvy společnosti chtějí více, než bylo dosud na politické úrovni dohodnuto. |
| --- | --- |

6.2.3.

COP 20 v Limě byla v tomto směru působivou „demonstrací“ obou stran, a to jak zaměstnavatelů, tak i zaměstnanců, ale i celé občanské společnosti, která odpovědným politikům ukazuje, že široké vrstvy společnosti chtějí více, než bylo dosud na politické úrovni dohodnuto.

| 6.2.4. | Činnosti v oblasti ochrany klimatu získaly zcela nový rozměr i v obcích a regionech. I tam se uznává, že je nejenom nutné chránit určité regiony a lidi v nich žijící a podnikající před dalšími škodami, ale že se nabízejí příležitosti k vytváření nových hodnotových řetězců, které by se měly využít. |
| --- | --- |

6.2.4.

Činnosti v oblasti ochrany klimatu získaly zcela nový rozměr i v obcích a regionech. I tam se uznává, že je nejenom nutné chránit určité regiony a lidi v nich žijící a podnikající před dalšími škodami, ale že se nabízejí příležitosti k vytváření nových hodnotových řetězců, které by se měly využít.

| 6.3. | Druhá úloha občanské společnosti spočívá v aktivní účasti na provádění rozhodnutí souvisejících s ochranou klimatu. Podle EHSV zde politika musí zaujmout strategicky nový přístup, musí tuto účast umožnit a snažit se o mnohem intenzivnější zapojení. |
| --- | --- |

6.3.

Druhá úloha občanské společnosti spočívá v aktivní účasti na provádění rozhodnutí souvisejících s ochranou klimatu. Podle EHSV zde politika musí zaujmout strategicky nový přístup, musí tuto účast umožnit a snažit se o mnohem intenzivnější zapojení.

| 6.3.1. | EHSV např. při zkoumání otázky, jak je občanská společnost zapojena do provádění evropské směrnice o obnovitelných zdrojích energie, dostal zcela jednoznačnou odpověď, že si široké vrstvy občanské společnosti – včetně mnoha malých a středních podniků – přejí přímé zapojení např. formou projektů občanské energie, aby mohli sami využívat nových hospodářských příležitostí ve svých regionech. |
| --- | --- |

6.3.1.

EHSV např. při zkoumání otázky, jak je občanská společnost zapojena do provádění evropské směrnice o obnovitelných zdrojích energie, dostal zcela jednoznačnou odpověď, že si široké vrstvy občanské společnosti – včetně mnoha malých a středních podniků – přejí přímé zapojení např. formou projektů občanské energie, aby mohli sami využívat nových hospodářských příležitostí ve svých regionech.

| 6.3.2. | Úspěch např. transformace energetiky v Dánsku a Německu totiž doslova spočívá v tom, že jsou občané, zemědělci, obce, družstva a menší podniky zapojeni do výroby energie a mají z ní ekonomické výhody, Komise však příslušné možnosti účasti spíše systematicky komplikuje, než aby je zlepšovala. |
| --- | --- |

6.3.2.

Úspěch např. transformace energetiky v Dánsku a Německu totiž doslova spočívá v tom, že jsou občané, zemědělci, obce, družstva a menší podniky zapojeni do výroby energie a mají z ní ekonomické výhody, Komise však příslušné možnosti účasti spíše systematicky komplikuje, než aby je zlepšovala.

| 6.4. | Za třetí, občanská společnost může vedle kontroly procesu a podpory provádění rozhodnutí přispět i k šíření osvědčených postupů a znalostí spojených s pozitivním vývojem v podnicích. Zvláštní důraz by se měl klást na ta hospodářská odvětví, o nichž panuje všeobecné chybné mínění, že jsou nečinná a nechávají emise prostě dále růst. To platí například pro dopravu nebo průmyslové procesy. Politická rozhodnutí mohou být účinnější, když budou pobídky vycházet ze znalosti současného či budoucího vývoje v oblasti technologií a obchodních modelů. Občanská společnost může tuto úlohu plnit prostřednictvím pořádání konferencí a podpory výměny informací, která svědčí o silné podpoře ze strany soukromého sektoru zejména v členských státech EU. |
| --- | --- |

6.4.

Za třetí, občanská společnost může vedle kontroly procesu a podpory provádění rozhodnutí přispět i k šíření osvědčených postupů a znalostí spojených s pozitivním vývojem v podnicích. Zvláštní důraz by se měl klást na ta hospodářská odvětví, o nichž panuje všeobecné chybné mínění, že jsou nečinná a nechávají emise prostě dále růst. To platí například pro dopravu nebo průmyslové procesy. Politická rozhodnutí mohou být účinnější, když budou pobídky vycházet ze znalosti současného či budoucího vývoje v oblasti technologií a obchodních modelů. Občanská společnost může tuto úlohu plnit prostřednictvím pořádání konferencí a podpory výměny informací, která svědčí o silné podpoře ze strany soukromého sektoru zejména v členských státech EU.

| 6.5. | Při jednání COP 21 se téměř vůbec nezmiňuje strategická úloha občanské společnosti. O to důležitější je, aby se političtí činitelé dohodli s občanskou společností mimo rámec procesu COP a vypracovali odpovídající strategie. |
| --- | --- |

6.5.

Při jednání COP 21 se téměř vůbec nezmiňuje strategická úloha občanské společnosti. O to důležitější je, aby se političtí činitelé dohodli s občanskou společností mimo rámec procesu COP a vypracovali odpovídající strategie.

| 6.6. | EU má v tomto ohledu hodně co dohánět. Výbor například lituje, že ani v „energetickém a klimatickém balíčku EU do roku 2030“ ani v návrhu na vytvoření evropské energetické unie nejsou předloženy konkrétní návrhy na zapojení občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.6.

EU má v tomto ohledu hodně co dohánět. Výbor například lituje, že ani v „energetickém a klimatickém balíčku EU do roku 2030“ ani v návrhu na vytvoření evropské energetické unie nejsou předloženy konkrétní návrhy na zapojení občanské společnosti.

| 6.7. | EHSV doporučuje Komisi, Radě a Evropskému parlamentu, aby v této souvislosti konečně zahájily intenzivní a strukturovaný dialog, aby obecná ochota společnosti k vybudování nových struktur nepřišla nazmar. Nová politika v oblasti klimatu nemůže a nesmí být nařízena „shora“, nýbrž se musí opírat o širokou podporu všech zúčastněných a musí být prováděna „zdola“. |
| --- | --- |

6.7.

EHSV doporučuje Komisi, Radě a Evropskému parlamentu, aby v této souvislosti konečně zahájily intenzivní a strukturovaný dialog, aby obecná ochota společnosti k vybudování nových struktur nepřišla nazmar. Nová politika v oblasti klimatu nemůže a nesmí být nařízena „shora“, nýbrž se musí opírat o širokou podporu všech zúčastněných a musí být prováděna „zdola“.

V Bruselu dne 2. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://de.statista.com/statistik/daten/studie/311924/umfrage/treibhausgasemissionen-weltweit/

1

(2)  Již nyní mají smluvní strany povinnost zveřejňovat pravidelné zprávy, které musí obsahovat informace o současných emisích skleníkových plynů a tendencích.

2

(3)  COM(2015) 81 final ze dne 25. února 2015.

3

(4)  Univerzita v Marylandu, viz www.tagesschau.de/ausland/klimaindex104.html

4

(5)  Národní cíle v oblasti snížení emisí měly být předloženy do konce března 2015. K 17. květnu 2015 předložily své národní cíle pouze Švýcarsko, EU, Norsko, Mexiko, USA, Gabon, Rusko, Lichtenštejnsko, Andorra a Kanada.

5

(6)  Viz: http://www.futurejustice.org/

6

(7)  Viz stanovisko EHSV NAT/636 Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030, odstavce 1.2 a 3.3.

7

(8)  Projednáno na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 19. ledna 2015, 5411/15.

8

(9)  Viz bod 225 závěrečného prohlášení.

9

(10)  Viz stanovisko EHSV NAT/620 k tématu Tržní nástroje pro přechod EU na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje, odstavce 1.3, 1.7 a 1.8 (Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 1).

10

(11)  Pracovní dokument MMF „How Large Are Global Energy Subsidies?“ (WP/15/105).

11

(12)  DE: 30,6 miliardy USD v roce 2011 přes 22,8 miliardy USD v roce 2012 až na 9,9 miliardy USD v roce 2013. Itálie: 28,0 miliardy USD v roce 2011 (tehdy 4. místo na světě) přes 14,7 miliardy USD v roce 2012 až na 3,6 miliardy EUR v roce 2013 (nyní 10. místo na světě).

12

(13)  Odkaz na studii World Ressource Institute Better Growth Better Climate, The New Climate Economy Report.

13

Better Growth Better Climate, The New Climate Economy Report

(14)  Evropská agentura pro životní prostředí: Výroční zpráva o emisích skleníkových plynů ve Společenství v období 1990–2012 a zpráva z roku 2014.

14

(15)  Viz stanovisko EHSV NAT/620 k tématu Tržní nástroje pro přechod EU na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje, odstavec 3.5 (Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 1).

15

(16)  Viz poznámka pod čarou 15.

16

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/84

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu

(COM(2015) 80 final)

a ke

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – Zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020

(COM(2015) 82 final)

(2015/C 383/12)

| Zpravodajka: | Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Pierre-Jean COULON |

Zpravodajka:

Ulla SIRKEINEN

Spoluzpravodaj:

Pierre-Jean COULON

Dne 9. března a dne 25. března 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu

(COM(2015) 80 final) a

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – Zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020

(COM(2015) 82 final).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko jednomyslně 100 hlasy pro.

1.   Závěry a doporučení

EHSV dospěl k závěru, že:

| 1.1. | Energetická politika EU byla částečně úspěšná zejména ve zvýšení využívání obnovitelných zdrojů energie a rozšíření výběru pro spotřebitele. K většině otázek energetické politiky se však stále přistupuje jako k národním zájmům. |
| --- | --- |

1.1.

Energetická politika EU byla částečně úspěšná zejména ve zvýšení využívání obnovitelných zdrojů energie a rozšíření výběru pro spotřebitele. K většině otázek energetické politiky se však stále přistupuje jako k národním zájmům.

| 1.2. | Rizika narůstají – ohrožení bezpečnosti dodávek zemního plynu; rostoucí náklady na energie, které poškozují spotřebitele a oslabují konkurenceschopnost průmyslu; dopady vysokého podílu kolísavé obnovitelné energie na stabilitu elektrické soustavy. |
| --- | --- |

1.2.

Rizika narůstají – ohrožení bezpečnosti dodávek zemního plynu; rostoucí náklady na energie, které poškozují spotřebitele a oslabují konkurenceschopnost průmyslu; dopady vysokého podílu kolísavé obnovitelné energie na stabilitu elektrické soustavy.

| 1.3. | K zabezpečení dodávek energie v Evropě jsou nutné obrovské investice. Investoři potřebují politický rámec, který bude co možná nejvíce předvídatelný a spolehlivý. |
| --- | --- |

1.3.

K zabezpečení dodávek energie v Evropě jsou nutné obrovské investice. Investoři potřebují politický rámec, který bude co možná nejvíce předvídatelný a spolehlivý.

| 1.4. | S cílem poskytnout evropským občanům to, co očekávají, je nutné k energetice přistupovat soudržnějším způsobem. To není možné bez spolupráce mezi členskými státy a plně funkčního vnitřního trhu s energií. |
| --- | --- |

1.4.

S cílem poskytnout evropským občanům to, co očekávají, je nutné k energetice přistupovat soudržnějším způsobem. To není možné bez spolupráce mezi členskými státy a plně funkčního vnitřního trhu s energií.

| 1.5. | Výbor schvaluje návrh na vytvoření evropské energetické unie, jejíž realizace je naléhavě nutná. Volný pohyb energie by se mohl díky tomu stát pátou svobodou v EU.
  EHSV doporučuje následující: |
| --- | --- |

1.5.

Výbor schvaluje návrh na vytvoření evropské energetické unie, jejíž realizace je naléhavě nutná. Volný pohyb energie by se mohl díky tomu stát pátou svobodou v EU.

EHSV doporučuje následující:

| 1.6. | Úspěch této iniciativy bude vyžadovat jasnější poselství – vůdčí vizi – o tom, co energetická unie přinese evropským občanům a podnikům. |
| --- | --- |

1.6.

Úspěch této iniciativy bude vyžadovat jasnější poselství – vůdčí vizi – o tom, co energetická unie přinese evropským občanům a podnikům.

| 1.7. | Vedle zajištění dodávek a udržitelnosti by měla mít vysokou prioritu opatření týkající se nákladů na energie pro občany a podniky. Tam, kde je zvyšování konečných cen elektřiny politickým rozhodnutím, lze oprávněně očekávat nápravu. |
| --- | --- |

1.7.

Vedle zajištění dodávek a udržitelnosti by měla mít vysokou prioritu opatření týkající se nákladů na energie pro občany a podniky. Tam, kde je zvyšování konečných cen elektřiny politickým rozhodnutím, lze oprávněně očekávat nápravu.

| 1.8. | Vzhledem ke zvyšující se konkurenci v oblasti zdrojů energie a potřebě diverzifikovat zdroje dodávek by se měla energetika stát ústřední součástí vnější politiky EU. |
| --- | --- |

1.8.

Vzhledem ke zvyšující se konkurenci v oblasti zdrojů energie a potřebě diverzifikovat zdroje dodávek by se měla energetika stát ústřední součástí vnější politiky EU.

| 1.9. | Při přípravě návrhů na přezkum v různých oblastech právních předpisů týkajících se energetiky, jak je navrženo v plánu a což EHSV podporuje, by Komise měla zabránit nekonzistenci a zvyšování nákladů a spíše se snažit postupy zjednodušit. |
| --- | --- |

1.9.

Při přípravě návrhů na přezkum v různých oblastech právních předpisů týkajících se energetiky, jak je navrženo v plánu a což EHSV podporuje, by Komise měla zabránit nekonzistenci a zvyšování nákladů a spíše se snažit postupy zjednodušit.

| 1.10. | Ve spolupráci se spotřebiteli a za inovativního využívání IKT by se měly vyvíjet metody k aktivnímu zapojení spotřebitelů. Energetická chudoba by se měla řešit především prostřednictvím opatření v oblasti sociální politiky. |
| --- | --- |

1.10.

Ve spolupráci se spotřebiteli a za inovativního využívání IKT by se měly vyvíjet metody k aktivnímu zapojení spotřebitelů. Energetická chudoba by se měla řešit především prostřednictvím opatření v oblasti sociální politiky.

| 1.11. | Za účelem využití velkého potenciálu energetické účinnosti v budovách a dopravě je poptávka po inovativních nápadech na financování. |
| --- | --- |

1.11.

Za účelem využití velkého potenciálu energetické účinnosti v budovách a dopravě je poptávka po inovativních nápadech na financování.

| 1.12. | Je nutné provést strukturální reformu systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Stejně důležitá jsou přitom opatření v odvětvích mimo ETS. |
| --- | --- |

1.12.

Je nutné provést strukturální reformu systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Stejně důležitá jsou přitom opatření v odvětvích mimo ETS.

| 1.13. | Dokud se nedosáhne rovných podmínek na celosvětové úrovni, je zapotřebí brát velmi vážně problém úniku uhlíku. Nejvýkonnější průmyslové podniky musí být plně odškodněny za přímý i nepřímý růst nákladů. |
| --- | --- |

1.13.

Dokud se nedosáhne rovných podmínek na celosvětové úrovni, je zapotřebí brát velmi vážně problém úniku uhlíku. Nejvýkonnější průmyslové podniky musí být plně odškodněny za přímý i nepřímý růst nákladů.

| 1.14. | Je třeba podpořit rozvoj energie z obnovitelných zdrojů včetně bioenergie, neměly by se tím však zvýšit náklady pro uživatele. |
| --- | --- |

1.14.

Je třeba podpořit rozvoj energie z obnovitelných zdrojů včetně bioenergie, neměly by se tím však zvýšit náklady pro uživatele.

| 1.15. | Řešení budoucích výzev v oblasti energetiky vyžaduje posílení financování výzkumu a inovací. Co možná nejefektivnější a nejudržitelnější řízení energetiky jako výrobního vstupu nabízí velký potenciál pro zajištění růstu a pracovních míst v EU. |
| --- | --- |

1.15.

Řešení budoucích výzev v oblasti energetiky vyžaduje posílení financování výzkumu a inovací. Co možná nejefektivnější a nejudržitelnější řízení energetiky jako výrobního vstupu nabízí velký potenciál pro zajištění růstu a pracovních míst v EU.

| 1.16. | Nová správa energetické politiky musí zajistit soudržnost mezi různými aspekty energetiky a splnění cílů na úrovni EU. Neprodleně by se měl zahájit podpůrný evropský energetický dialog navržený EHSV. |
| --- | --- |

1.16.

Nová správa energetické politiky musí zajistit soudržnost mezi různými aspekty energetiky a splnění cílů na úrovni EU. Neprodleně by se měl zahájit podpůrný evropský energetický dialog navržený EHSV.

| 1.17. | Bezodkladně se musí učinit opatření ke zvýšení propojení elektrických rozvodných sítí, včetně urychlení postupů schvalování. Mohlo by se prozkoumat, zda je reálné stanovovat všem stejný cíl. |
| --- | --- |

1.17.

Bezodkladně se musí učinit opatření ke zvýšení propojení elektrických rozvodných sítí, včetně urychlení postupů schvalování. Mohlo by se prozkoumat, zda je reálné stanovovat všem stejný cíl.

2.   Úvod

| 2.1. | Hlavními cíli energetické politiky EU jsou bezpečnost dodávek, udržitelnost a konkurenceschopnost. Právní předpisy EU se vztahují trhy s energií a rovněž na aspekty týkající se životního prostředí a klimatu. Finanční prostředky ze strany EU podporují výzkum a vývoj v oblasti energetiky a rozvoj infrastruktury. Za účinnost využívání energie z podstaty věci do značné míry odpovídají místní nebo vnitrostátní orgány, přičemž je třeba dodržovat pravidla vnitřního trhu. Smlouvy přiznávají členským státům právo rozhodovat o využití jejich energetických zdrojů a o skladbě jejich zdrojů energie. |
| --- | --- |

2.1.

Hlavními cíli energetické politiky EU jsou bezpečnost dodávek, udržitelnost a konkurenceschopnost. Právní předpisy EU se vztahují trhy s energií a rovněž na aspekty týkající se životního prostředí a klimatu. Finanční prostředky ze strany EU podporují výzkum a vývoj v oblasti energetiky a rozvoj infrastruktury. Za účinnost využívání energie z podstaty věci do značné míry odpovídají místní nebo vnitrostátní orgány, přičemž je třeba dodržovat pravidla vnitřního trhu. Smlouvy přiznávají členským státům právo rozhodovat o využití jejich energetických zdrojů a o skladbě jejich zdrojů energie.

| 2.2. | Energetické politiky byly v Evropě zčásti úspěšné. Vypadá to, že cíle („20-20-20“ do roku 2020) pro snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení využívání obnovitelných zdrojů energie budou splněny s předstihem. Zdá se, že energetická účinnost se vyvíjí téměř podle plánu, ačkoli je to částečně způsobeno hospodářským útlumem. Otevřely se trhy a rozšířil se výběr pro spotřebitele. Nicméně v praxi se k energetické politice stále přistupuje hlavně jako k vnitrostátní záležitosti. Právní předpisy EU se provádějí pomalu nebo neúplně a skutečně funkčního vnitřního trhu doposud nebylo dosaženo. Jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států jsou politiky k různým aspektům energetiky roztříštěné a často nevyvážené. |
| --- | --- |

2.2.

Energetické politiky byly v Evropě zčásti úspěšné. Vypadá to, že cíle („20-20-20“ do roku 2020) pro snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení využívání obnovitelných zdrojů energie budou splněny s předstihem. Zdá se, že energetická účinnost se vyvíjí téměř podle plánu, ačkoli je to částečně způsobeno hospodářským útlumem. Otevřely se trhy a rozšířil se výběr pro spotřebitele. Nicméně v praxi se k energetické politice stále přistupuje hlavně jako k vnitrostátní záležitosti. Právní předpisy EU se provádějí pomalu nebo neúplně a skutečně funkčního vnitřního trhu doposud nebylo dosaženo. Jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států jsou politiky k různým aspektům energetiky roztříštěné a často nevyvážené.

| 2.3. | K tomu, aby se to změnilo, navrhl v roce 2010 institut Jacquese Delorse „Notre Europe“ vytvoření Evropského energetického společenství. EHSV tuto iniciativu aktivně podporuje. |
| --- | --- |

2.3.

K tomu, aby se to změnilo, navrhl v roce 2010 institut Jacquese Delorse „Notre Europe“ vytvoření Evropského energetického společenství. EHSV tuto iniciativu aktivně podporuje.

| 2.4. | V nedávné době se dostaly do popředí nové energetické otázky. Obavy týkající se zabezpečení dodávek energie jsou v některých členských státech silné. Spotřebitelé, zejména ti zranitelní, trpí kvůli zvýšeným nákladům na energie v souvislosti s hospodářským poklesem. Průmysl se snaží udržet si vůči konkurenčním regionům s nižšími cenami energie konkurenceschopnost. Pokud bude hospodářský propad v řadě států a zároveň únik uhlíku pokračovat, budou ohrožena nejen pracovní místa a růst, ale také samotný přechod na jiné zdroje energie. Navzdory velkým úspěchům v oblasti obnovitelných zdrojů energie Evropě hrozí, že ztratí své přední postavení. V některých zemích vede stále větší podíl energie z obnovitelných zdrojů k problémům s řízením elektrické přenosové soustavy a snižuje se rentabilita tradiční výroby energie z fosilních zdrojů. Aby byly zajištěny dodávky energie, budou podle Komise (1) mezi lety 2020 a 2030 potřeba investice ve výši 2  000 miliard EUR, včetně investic do výroby a do sítí, nezávisle na tom, zda budou využívány tradiční nebo alternativní zdroje energie. |
| --- | --- |

2.4.

V nedávné době se dostaly do popředí nové energetické otázky. Obavy týkající se zabezpečení dodávek energie jsou v některých členských státech silné. Spotřebitelé, zejména ti zranitelní, trpí kvůli zvýšeným nákladům na energie v souvislosti s hospodářským poklesem. Průmysl se snaží udržet si vůči konkurenčním regionům s nižšími cenami energie konkurenceschopnost. Pokud bude hospodářský propad v řadě států a zároveň únik uhlíku pokračovat, budou ohrožena nejen pracovní místa a růst, ale také samotný přechod na jiné zdroje energie. Navzdory velkým úspěchům v oblasti obnovitelných zdrojů energie Evropě hrozí, že ztratí své přední postavení. V některých zemích vede stále větší podíl energie z obnovitelných zdrojů k problémům s řízením elektrické přenosové soustavy a snižuje se rentabilita tradiční výroby energie z fosilních zdrojů. Aby byly zajištěny dodávky energie, budou podle Komise (1) mezi lety 2020 a 2030 potřeba investice ve výši 2  000 miliard EUR, včetně investic do výroby a do sítí, nezávisle na tom, zda budou využívány tradiční nebo alternativní zdroje energie.

3.   Sdělení Komise

| 3.1. | Nová Komise s Jean-Claudem Junckerem v čele si energetickou politiku stanovila za jednu z deseti svých prioritních oblastí. Evropská rada v říjnu 2014 stanovila následující cíle energetické a klimatické politiky do roku 2030 takto: snížit emise skleníkových plynů oproti úrovni v roce 1990 alespoň o 40 %, dosáhnout nejméně 27 % podílu obnovitelné energie a zlepšit energetickou účinnost alespoň o 27 %. |
| --- | --- |

3.1.

Nová Komise s Jean-Claudem Junckerem v čele si energetickou politiku stanovila za jednu z deseti svých prioritních oblastí. Evropská rada v říjnu 2014 stanovila následující cíle energetické a klimatické politiky do roku 2030 takto: snížit emise skleníkových plynů oproti úrovni v roce 1990 alespoň o 40 %, dosáhnout nejméně 27 % podílu obnovitelné energie a zlepšit energetickou účinnost alespoň o 27 %.

| 3.2. | Dne 25. února 2015 Komise představila sdělení Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu
   (2). Strategie má pět vzájemně se posilujících a propojených dimenzí, jejichž účelem je dosáhnout větší bezpečnosti dodávek energie, udržitelnosti a konkurenceschopnosti:






  — | bezpečnost dodávek energie, solidarita a důvěra, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Dne 25. února 2015 Komise představila sdělení Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu
   (2). Strategie má pět vzájemně se posilujících a propojených dimenzí, jejichž účelem je dosáhnout větší bezpečnosti dodávek energie, udržitelnosti a konkurenceschopnosti:

—

bezpečnost dodávek energie, solidarita a důvěra,

| — | plně integrovaný evropský trh s energií, |
| --- | --- |

—

plně integrovaný evropský trh s energií,

| — | energetická účinnost přispívající ke zmírnění poptávky, |
| --- | --- |

—

energetická účinnost přispívající ke zmírnění poptávky,

| — | dekarbonizace hospodářství, |
| --- | --- |

—

dekarbonizace hospodářství,

| — | výzkum, inovace a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

—

výzkum, inovace a konkurenceschopnost.

| 3.3. | Strategie představuje celkovou představu Komise o energetické unii. Na základě stručného popisu výzev ve výše uvedených pěti dimenzích navrhuje patnáct akčních bodů. V plánu, který je uveden jako příloha, je seznam opatření, která Komise plánuje a která se týkají především tohoto roku a roku 2016. Většina z nich představuje revize stávajících právních předpisů. |
| --- | --- |

3.3.

Strategie představuje celkovou představu Komise o energetické unii. Na základě stručného popisu výzev ve výše uvedených pěti dimenzích navrhuje patnáct akčních bodů. V plánu, který je uveden jako příloha, je seznam opatření, která Komise plánuje a která se týkají především tohoto roku a roku 2016. Většina z nich představuje revize stávajících právních předpisů.

| 3.4. | Komise v tomtéž balíčku zveřejnila sdělení Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020
   (3) a sdělení Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020
   (4). |
| --- | --- |

3.4.

Komise v tomtéž balíčku zveřejnila sdělení Dosažení cíle 10 % propojení elektrických sítí – zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020
   (3) a sdělení Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020
   (4).

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV se domnívá, že se iniciativa Evropské komise na vytvoření Evropské energetické unie podobá dřívější myšlence Evropského energetického společenství, a proto tuto iniciativu podporuje. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV se domnívá, že se iniciativa Evropské komise na vytvoření Evropské energetické unie podobá dřívější myšlence Evropského energetického společenství, a proto tuto iniciativu podporuje.

| 4.2. | Aby bylo možné uspokojit ohromnou potřebu investic, potřebují investoři co nejdříve předvídatelný a spolehlivý legislativní rámec na období po roce 2020. Akční body a plán, které Komise předložila, nezahrnují velké změny, ale přezkum a aktualizaci stávajících právních předpisů. Nejvíce záleží na jejich provádění. Nyní je nanejvýš důležité, abychom se neodchýlili od svižného harmonogramu. Přirozeně je stejně důležité, aby Rada ani Parlament v těchto otázkách neotálely. |
| --- | --- |

4.2.

Aby bylo možné uspokojit ohromnou potřebu investic, potřebují investoři co nejdříve předvídatelný a spolehlivý legislativní rámec na období po roce 2020. Akční body a plán, které Komise předložila, nezahrnují velké změny, ale přezkum a aktualizaci stávajících právních předpisů. Nejvíce záleží na jejich provádění. Nyní je nanejvýš důležité, abychom se neodchýlili od svižného harmonogramu. Přirozeně je stejně důležité, aby Rada ani Parlament v těchto otázkách neotálely.

| 4.3. | Úspěch této iniciativy však bude podle názoru EHSV vyžadovat jasnější poselství (vůdčí vizi) o tom, co energetická unie přinese evropským občanům a podnikům. Tuto vizi by měli mít všichni aktéři s rozhodovací pravomocí jasně na paměti. |
| --- | --- |

4.3.

Úspěch této iniciativy však bude podle názoru EHSV vyžadovat jasnější poselství (vůdčí vizi) o tom, co energetická unie přinese evropským občanům a podnikům. Tuto vizi by měli mít všichni aktéři s rozhodovací pravomocí jasně na paměti.

| 4.4. | Řada zainteresovaných subjektů se obává nekonzistentní právní úpravy a ovlivňování příliš mnoha aspektů odvětví energetiky. K energetice je nutné přistupovat soudržnějším způsobem s cílem poskytnout evropským občanům to, co zejména v souvislosti s novými výzvami očekávají. To se týká různých cílů i oblastí této politiky, jakož i vnitrostátních zájmů oproti obecnějším, společným zájmům EU. |
| --- | --- |

4.4.

Řada zainteresovaných subjektů se obává nekonzistentní právní úpravy a ovlivňování příliš mnoha aspektů odvětví energetiky. K energetice je nutné přistupovat soudržnějším způsobem s cílem poskytnout evropským občanům to, co zejména v souvislosti s novými výzvami očekávají. To se týká různých cílů i oblastí této politiky, jakož i vnitrostátních zájmů oproti obecnějším, společným zájmům EU.

| 4.5. | EHSV je přesvědčen, že k dosažení cílů energetické politiky je nevyhnutelná spolupráce mezi členskými státy a plně funkční vnitřní trh s energií. Ke snížení vnější závislosti a emisí je zapotřebí více obnovitelných zdrojů energie. Již je zřejmé, že elektrické soustavy s vyššími podíly energie z nestálých obnovitelných zdrojů energie mohou fungovat lépe na větším než vnitrostátním trhu. I náklady na nouzové rezervy, případy špičky spotřeby a na skladování (plynu) jsou na větším trhu nižší. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV je přesvědčen, že k dosažení cílů energetické politiky je nevyhnutelná spolupráce mezi členskými státy a plně funkční vnitřní trh s energií. Ke snížení vnější závislosti a emisí je zapotřebí více obnovitelných zdrojů energie. Již je zřejmé, že elektrické soustavy s vyššími podíly energie z nestálých obnovitelných zdrojů energie mohou fungovat lépe na větším než vnitrostátním trhu. I náklady na nouzové rezervy, případy špičky spotřeby a na skladování (plynu) jsou na větším trhu nižší.

| 4.6. | Vedle zajištění dodávek a udržitelnosti by měla mít vysokou prioritu opatření týkající se nákladů na energie pro občany a podniky. Když mají občané pocit, že se jim EU stále více vzdaluje, a tíží je hospodářský propad, představují náklady na energii nepochybně závažný problém. Totéž platí pro podniky, zejména malé a střední podniky, a jejich pracovníky, kteří se potýkají s konkurencí na mezinárodních trzích. |
| --- | --- |

4.6.

Vedle zajištění dodávek a udržitelnosti by měla mít vysokou prioritu opatření týkající se nákladů na energie pro občany a podniky. Když mají občané pocit, že se jim EU stále více vzdaluje, a tíží je hospodářský propad, představují náklady na energii nepochybně závažný problém. Totéž platí pro podniky, zejména malé a střední podniky, a jejich pracovníky, kteří se potýkají s konkurencí na mezinárodních trzích.

| 4.7. | Tam, kde je zvyšování konečných cen za energie, zvláště za elektřinu, politickým rozhodnutím, lze oprávněně očekávat nápravu. Komise by měla pokračovat ve svých plánech na přezkum cen a řízení podpůrných opatření. Současně by Komise měla uvést, jaký budou mít plánované změny v systému pro obchodování s emisemi a slíbené zrušení dotací na zdroje energie znečišťující životní prostředí (5) dopad na ceny. |
| --- | --- |

4.7.

Tam, kde je zvyšování konečných cen za energie, zvláště za elektřinu, politickým rozhodnutím, lze oprávněně očekávat nápravu. Komise by měla pokračovat ve svých plánech na přezkum cen a řízení podpůrných opatření. Současně by Komise měla uvést, jaký budou mít plánované změny v systému pro obchodování s emisemi a slíbené zrušení dotací na zdroje energie znečišťující životní prostředí (5) dopad na ceny.

5.   Konkrétní připomínky

Bezpečnost dodávek energie, solidarita a důvěra

| 5.1. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že hlavními faktory pro zajištění dodávek je dokončení vnitřního trhu s energií a účinnější spotřeba energie. Mnohem větší pozornost si kromě toho zaslouží mezinárodní geopolitická scéna. Globální soutěž o energetické zdroje bude sílit a tento aspekt by měl být vedle diverzifikace dodávek energie do EU ústřední součástí obchodní politiky EU a její vnější činnosti. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV souhlasí s Komisí v tom, že hlavními faktory pro zajištění dodávek je dokončení vnitřního trhu s energií a účinnější spotřeba energie. Mnohem větší pozornost si kromě toho zaslouží mezinárodní geopolitická scéna. Globální soutěž o energetické zdroje bude sílit a tento aspekt by měl být vedle diverzifikace dodávek energie do EU ústřední součástí obchodní politiky EU a její vnější činnosti.

| 5.2. | Diverzifikace zdrojů energie je do značné míry otázkou vnitrostátní skladby zdrojů energie a volby ohledně dodávek. EU může a měla by podporovat rozvoj infrastruktury. Zvláštní pozornost se nyní věnuje dodávkám plynu. Důkladně by se měl prozkoumat vývoj poptávky po plynu v EU, a měly by se mu přizpůsobit odhady pro investice do infrastruktury. Více pozornosti by se mělo zaměřit na jiné zdroje energie, jako jsou vlastní zdroje energie. |
| --- | --- |

5.2.

Diverzifikace zdrojů energie je do značné míry otázkou vnitrostátní skladby zdrojů energie a volby ohledně dodávek. EU může a měla by podporovat rozvoj infrastruktury. Zvláštní pozornost se nyní věnuje dodávkám plynu. Důkladně by se měl prozkoumat vývoj poptávky po plynu v EU, a měly by se mu přizpůsobit odhady pro investice do infrastruktury. Více pozornosti by se mělo zaměřit na jiné zdroje energie, jako jsou vlastní zdroje energie.

| 5.3. | Pro členské státy by mělo být zjevné, že je v jejich zájmu těsněji spolupracovat a vyměňovat si informace na trhu – s plynem nebo jinými zdroji –, kde čelí dominantnímu dodavateli nebo kartelové dohodě. Spolupráce by však neměla bránit trhu v tom, aby fungoval. Očekává se solidarita mezi členskými státy, ta ale může vzniknout pouze na základě důvěry a dodržování společných závazků a pravidel. Zvláštní pozornost vyžadují problémy s energeticky izolovanými oblastmi („energetickými ostrovy“), včetně specifik ostrovů ve srovnání s pevninou. |
| --- | --- |

5.3.

Pro členské státy by mělo být zjevné, že je v jejich zájmu těsněji spolupracovat a vyměňovat si informace na trhu – s plynem nebo jinými zdroji –, kde čelí dominantnímu dodavateli nebo kartelové dohodě. Spolupráce by však neměla bránit trhu v tom, aby fungoval. Očekává se solidarita mezi členskými státy, ta ale může vzniknout pouze na základě důvěry a dodržování společných závazků a pravidel. Zvláštní pozornost vyžadují problémy s energeticky izolovanými oblastmi („energetickými ostrovy“), včetně specifik ostrovů ve srovnání s pevninou.

Plně integrovaný vnitřní trh s energií

| 5.4. | Pro realizaci energetické unie má zásadní význam aktualizace elektroenergetických a plynárenských sítí. Otázce propojení elektrických sítí se budeme věnovat v kapitole 6 na základě sdělení k tomuto tématu. |
| --- | --- |

5.4.

Pro realizaci energetické unie má zásadní význam aktualizace elektroenergetických a plynárenských sítí. Otázce propojení elektrických sítí se budeme věnovat v kapitole 6 na základě sdělení k tomuto tématu.

| 5.5. | Energetika, a zejména trhy s elektřinou, trpí v důsledku neúplného provádění příslušných směrnic a stále slabé spolupráce mezi provozovateli přenosových soustav a vnitrostátními regulačními orgány. EHSV podporuje návrhy Komise k těmto otázkám, ale varuje před zvyšováním administrativní zátěže a nákladů. |
| --- | --- |

5.5.

Energetika, a zejména trhy s elektřinou, trpí v důsledku neúplného provádění příslušných směrnic a stále slabé spolupráce mezi provozovateli přenosových soustav a vnitrostátními regulačními orgány. EHSV podporuje návrhy Komise k těmto otázkám, ale varuje před zvyšováním administrativní zátěže a nákladů.

| 5.6. | Vazby mezi velkoobchodními a maloobchodními trhy jsou chabé, nebo přinejmenším nejasné – je zapotřebí větší transparentnost v tvorbě cen. Zdá se, že hlavní problém spočívá v nedostatečných cenových signálech pro investice a nedostatečné pružnosti na straně poptávky. Výzvu představuje zvýšený podíl energie z obnovitelných zdrojů a otázka nadbytečné kapacity oproti potřebě rovnováhy a maximálního výkonu. Je zapotřebí přezkoumat příslušné právní předpisy, Komise by se však měla v návrhu vyvarovat zvýšení nákladů pro uživatele a zároveň by měla podporovat řešení příznivá pro přeshraniční trhy. |
| --- | --- |

5.6.

Vazby mezi velkoobchodními a maloobchodními trhy jsou chabé, nebo přinejmenším nejasné – je zapotřebí větší transparentnost v tvorbě cen. Zdá se, že hlavní problém spočívá v nedostatečných cenových signálech pro investice a nedostatečné pružnosti na straně poptávky. Výzvu představuje zvýšený podíl energie z obnovitelných zdrojů a otázka nadbytečné kapacity oproti potřebě rovnováhy a maximálního výkonu. Je zapotřebí přezkoumat příslušné právní předpisy, Komise by se však měla v návrhu vyvarovat zvýšení nákladů pro uživatele a zároveň by měla podporovat řešení příznivá pro přeshraniční trhy.

| 5.7. | Z trhů s elektřinou a plynem se již stále více stávají de facto regionální trhy mezi sousedními zeměmi. To je vítaný vývoj, který směřuje ke vzniku celoevropského trhu a rozhodující představitelé by jej měli podpořit. Mezi regiony i EU by se měly zejména sdílet osvědčené postupy a zkušenosti. I zde je třeba se vyvarovat další administrativní zátěže. |
| --- | --- |

5.7.

Z trhů s elektřinou a plynem se již stále více stávají de facto regionální trhy mezi sousedními zeměmi. To je vítaný vývoj, který směřuje ke vzniku celoevropského trhu a rozhodující představitelé by jej měli podpořit. Mezi regiony i EU by se měly zejména sdílet osvědčené postupy a zkušenosti. I zde je třeba se vyvarovat další administrativní zátěže.

| 5.8. | Je v zájmu všech, aby byli do trhů s energií aktivně zapojováni spotřebitelé, toho však nelze dosáhnout donucením. Ve spolupráci se spotřebiteli je třeba vypracovat pečlivě vybrané metody, zejména inovativní využívání IKT, aby bylo možné využít potenciál, který spočívá v reakci na poptávku, a tím snížit náklady. |
| --- | --- |

5.8.

Je v zájmu všech, aby byli do trhů s energií aktivně zapojováni spotřebitelé, toho však nelze dosáhnout donucením. Ve spolupráci se spotřebiteli je třeba vypracovat pečlivě vybrané metody, zejména inovativní využívání IKT, aby bylo možné využít potenciál, který spočívá v reakci na poptávku, a tím snížit náklady.

| 5.9. | Zranitelní spotřebitelé jsou za současné hospodářské situace v mnoha členských státech ještě zranitelnější. EHSV souhlasí s úmyslem Komise podpořit dostatečnými opatřeními v oblasti sociální politiky v prvé řadě tyto spotřebitele. Evropské středisko pro sledování energetické chudoby, které Výbor navrhl dříve, by pomohlo identifikovat skutečné potřeby. |
| --- | --- |

5.9.

Zranitelní spotřebitelé jsou za současné hospodářské situace v mnoha členských státech ještě zranitelnější. EHSV souhlasí s úmyslem Komise podpořit dostatečnými opatřeními v oblasti sociální politiky v prvé řadě tyto spotřebitele. Evropské středisko pro sledování energetické chudoby, které Výbor navrhl dříve, by pomohlo identifikovat skutečné potřeby.

Energetická účinnost jako příspěvek ke zmírnění poptávky po energii

| 5.10. | Pokud jde o energetickou účinnost, EHSV souhlasí s Komisí, že většinu práce je nutné provést na vnitrostátní i místní úrovni. Úspěšná opatření EU v této oblasti zahrnují pravidla pro označování a ekodesign, která musejí být pravidelně přezkoumávána. |
| --- | --- |

5.10.

Pokud jde o energetickou účinnost, EHSV souhlasí s Komisí, že většinu práce je nutné provést na vnitrostátní i místní úrovni. Úspěšná opatření EU v této oblasti zahrnují pravidla pro označování a ekodesign, která musejí být pravidelně přezkoumávána.

| 5.11. | EHSV vítá záměr Komise předložit návrhy s cílem zajistit, aby opatření v oblasti účinnosti a reakce na straně poptávky mohly soutěžit na trhu s energií za rovných podmínek, pokud je navržen tak, aby odpovídal skutečným zájmům uživatelů. |
| --- | --- |

5.11.

EHSV vítá záměr Komise předložit návrhy s cílem zajistit, aby opatření v oblasti účinnosti a reakce na straně poptávky mohly soutěžit na trhu s energií za rovných podmínek, pokud je navržen tak, aby odpovídal skutečným zájmům uživatelů.

| 5.12. | EHSV souhlasí s tím, že v odvětví stavebnictví a dopravy je potenciál energetické účinnosti – či vlastně úspor – velký a měl by se využít prostřednictvím pečlivě navržených opatření. Bylo by zapotřebí přezkoumat například energetická osvědčení a systémy označování stavebních materiálů. Je poptávka po inovativních nápadech na financování. |
| --- | --- |

5.12.

EHSV souhlasí s tím, že v odvětví stavebnictví a dopravy je potenciál energetické účinnosti – či vlastně úspor – velký a měl by se využít prostřednictvím pečlivě navržených opatření. Bylo by zapotřebí přezkoumat například energetická osvědčení a systémy označování stavebních materiálů. Je poptávka po inovativních nápadech na financování.

Dekarbonizace hospodářství

| 5.13. | EHSV připravuje samostatné stanovisko k Pařížské dohodě. EHSV zejména podporuje snahy EU, aby v tomto ohledu zcela zásadní dohoda zajistila dostatečná a celosvětově platná právně závazná ujednání. |
| --- | --- |

5.13.

EHSV připravuje samostatné stanovisko k Pařížské dohodě. EHSV zejména podporuje snahy EU, aby v tomto ohledu zcela zásadní dohoda zajistila dostatečná a celosvětově platná právně závazná ujednání.

| 5.14. | EHSV také stejně jako v dřívějších stanoviscích podporuje návrhy na strukturální reformu systému obchodování s emisemi EU (ETS EU). Stejně důležitá jsou rozhodnutí o budoucích (zejména vnitrostátních) opatřeních v odvětvích mimo ETS. |
| --- | --- |

5.14.

EHSV také stejně jako v dřívějších stanoviscích podporuje návrhy na strukturální reformu systému obchodování s emisemi EU (ETS EU). Stejně důležitá jsou rozhodnutí o budoucích (zejména vnitrostátních) opatřeních v odvětvích mimo ETS.

| 5.15. | Dokud se nedosáhne rovných podmínek na celosvětové úrovni, EU musí brát velmi vážně problém úniku uhlíku. Pro energeticky náročná odvětví, v nichž hrozí únik uhlíku, musí být zajištěna kompenzace přímého i nepřímého zvyšování nákladů na ETS EU v souvislosti s omezováním emisí skleníkových plynů. Subjekty s nejlepšími výsledky by měly dostat plnou kompenzaci. Pro nepřímé kompenzace je nezbytný celounijní rámec, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže v rámci EU. |
| --- | --- |

5.15.

Dokud se nedosáhne rovných podmínek na celosvětové úrovni, EU musí brát velmi vážně problém úniku uhlíku. Pro energeticky náročná odvětví, v nichž hrozí únik uhlíku, musí být zajištěna kompenzace přímého i nepřímého zvyšování nákladů na ETS EU v souvislosti s omezováním emisí skleníkových plynů. Subjekty s nejlepšími výsledky by měly dostat plnou kompenzaci. Pro nepřímé kompenzace je nezbytný celounijní rámec, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže v rámci EU.

| 5.16. | EHSV plně podporuje cíl zajistit pro EU vedoucí světové postavení v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Podpůrná opatření jsou potřebná, měla by však být v souladu s pravidly hospodářské soutěže a tržními pravidly, být tržně orientována a bránit tomu, aby se zvyšovaly ceny energií pro koncové uživatele. Postupně by se měly přestat podporovat již vyspělé a konkurenceschopné technologie. EHSV podporuje úsilí Komise v těchto oblastech. |
| --- | --- |

5.16.

EHSV plně podporuje cíl zajistit pro EU vedoucí světové postavení v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Podpůrná opatření jsou potřebná, měla by však být v souladu s pravidly hospodářské soutěže a tržními pravidly, být tržně orientována a bránit tomu, aby se zvyšovaly ceny energií pro koncové uživatele. Postupně by se měly přestat podporovat již vyspělé a konkurenceschopné technologie. EHSV podporuje úsilí Komise v těchto oblastech.

| 5.17. | Kromě obnovitelných zdrojů energie by měl být cílem EU rozvoj všech typů dekarbonizačních technologií a řešení („čisté technologie“). |
| --- | --- |

5.17.

Kromě obnovitelných zdrojů energie by měl být cílem EU rozvoj všech typů dekarbonizačních technologií a řešení („čisté technologie“).

| 5.18. | EHSV sdílí názor Komise, že EU potřebuje investice v oblasti rostlinného biohospodářství jako důležitého nekolísajícího obnovitelného zdroje energie. Při přípravě plánů pro tuto oblast je nutno zohlednit dopad na životní prostředí, využití půdy a produkci potravin. Určitý potenciál může nabídnout i vodní energie. |
| --- | --- |

5.18.

EHSV sdílí názor Komise, že EU potřebuje investice v oblasti rostlinného biohospodářství jako důležitého nekolísajícího obnovitelného zdroje energie. Při přípravě plánů pro tuto oblast je nutno zohlednit dopad na životní prostředí, využití půdy a produkci potravin. Určitý potenciál může nabídnout i vodní energie.

Energetická unie pro výzkum, inovace a konkurenceschopnost

| 5.19. | EHSV podporuje novou navrhovanou strategii pro výzkum a inovace, ale opakuje svůj postoj z dřívějších stanovisek, že k řešení budoucích výzev v oblasti energetiky je zapotřebí více prostředků. Výbor zdůrazňuje, že je zejména třeba pomocí opatření EU stimulovat soukromé financování a více se zapojit do globální spolupráce ve výzkumu a vývoji. |
| --- | --- |

5.19.

EHSV podporuje novou navrhovanou strategii pro výzkum a inovace, ale opakuje svůj postoj z dřívějších stanovisek, že k řešení budoucích výzev v oblasti energetiky je zapotřebí více prostředků. Výbor zdůrazňuje, že je zejména třeba pomocí opatření EU stimulovat soukromé financování a více se zapojit do globální spolupráce ve výzkumu a vývoji.

| 5.20. | V otázkách konkurenceschopnosti EU však nejde jen o to, mít nejlepší energetické a klimatické technologie. Stejně tak, ne-li více, jde o to, zacházet s energií jako výrobním vstupem, a to co možná nejefektivněji a nejudržitelněji – lépe než konkurenti. Jedná se o obecnější a bezpečnější způsob, jak v Evropě zajistit růst a více pracovních míst. |
| --- | --- |

5.20.

V otázkách konkurenceschopnosti EU však nejde jen o to, mít nejlepší energetické a klimatické technologie. Stejně tak, ne-li více, jde o to, zacházet s energií jako výrobním vstupem, a to co možná nejefektivněji a nejudržitelněji – lépe než konkurenti. Jedná se o obecnější a bezpečnější způsob, jak v Evropě zajistit růst a více pracovních míst.

| 5.21. | Přechod na jiné zdroje energie má ve všech odvětvích ekonomiky velký význam. EHSV zdůrazňuje, že tento přechod musí být spravedlivý. Klíčovými opatřeními pro dosažení úspěchu jsou odborná příprava a celoživotní učení. V tomto směru hraje ústřední roli sociální dialog na úrovni EU i členských států. |
| --- | --- |

5.21.

Přechod na jiné zdroje energie má ve všech odvětvích ekonomiky velký význam. EHSV zdůrazňuje, že tento přechod musí být spravedlivý. Klíčovými opatřeními pro dosažení úspěchu jsou odborná příprava a celoživotní učení. V tomto směru hraje ústřední roli sociální dialog na úrovni EU i členských států.

Správa energetické unie

| 5.22. | EHSV plně podporuje snahu Komise zajistit soudržnost mezi různými aspekty energetické politiky a koordinaci mezi členskými státy. Nová správa musí rovněž usilovat o to, aby se zajistilo naplnění cílů na úrovni EU pro rok 2030. Členským státům by se však nemělo ukládat více plánovacích či oznamovacích povinností. Namísto toho je třeba zjednodušit stávající požadavky. |
| --- | --- |

5.22.

EHSV plně podporuje snahu Komise zajistit soudržnost mezi různými aspekty energetické politiky a koordinaci mezi členskými státy. Nová správa musí rovněž usilovat o to, aby se zajistilo naplnění cílů na úrovni EU pro rok 2030. Členským státům by se však nemělo ukládat více plánovacích či oznamovacích povinností. Namísto toho je třeba zjednodušit stávající požadavky.

| 5.23. | EHSV je potěšen, že Komise převzala jeho iniciativu pro energetický dialog se zúčastněnými stranami. Nyní se v tomto směru očekává podrobný akční plán. |
| --- | --- |

5.23.

EHSV je potěšen, že Komise převzala jeho iniciativu pro energetický dialog se zúčastněnými stranami. Nyní se v tomto směru očekává podrobný akční plán.

6.   Poznámky ke sdělení o dosažení cíle 10 % propojení

| 6.1. | Zvýšení podílu elektřiny z nestálých obnovitelných zdrojů energie vyžaduje větší kapacitu sítě, stejně jako cíl snížit náklady na maximální výkon a záložní kapacity. Potřeba větší propojovací kapacity je v mnoha případech zřejmá či dokonce naléhavá. Je s podivem, že v mnoha případech je k dosažení 10 % tak daleko. Výbor vítá opatření navržená ve sdělení. EHSV se k této otázce vyjádřil již dříve, včetně nedávného stanoviska z vlastní iniciativy k tématu Evropská spolupráce v oblasti energetických sítí. |
| --- | --- |

6.1.

Zvýšení podílu elektřiny z nestálých obnovitelných zdrojů energie vyžaduje větší kapacitu sítě, stejně jako cíl snížit náklady na maximální výkon a záložní kapacity. Potřeba větší propojovací kapacity je v mnoha případech zřejmá či dokonce naléhavá. Je s podivem, že v mnoha případech je k dosažení 10 % tak daleko. Výbor vítá opatření navržená ve sdělení. EHSV se k této otázce vyjádřil již dříve, včetně nedávného stanoviska z vlastní iniciativy k tématu Evropská spolupráce v oblasti energetických sítí.

| 6.2. | Přístup spočívající v projektech společného zájmu se Výboru jeví jako vhodný. Rovněž se zdá účelné, aby se upřednostnilo financování projektů, které nejvýrazněji zvýší propojovací kapacitu ze současné úrovně nižší než 10 %. Zároveň se ale zdá být rozumné, aby se zohlednila hospodářská situace v dotčených zemích. |
| --- | --- |

6.2.

Přístup spočívající v projektech společného zájmu se Výboru jeví jako vhodný. Rovněž se zdá účelné, aby se upřednostnilo financování projektů, které nejvýrazněji zvýší propojovací kapacitu ze současné úrovně nižší než 10 %. Zároveň se ale zdá být rozumné, aby se zohlednila hospodářská situace v dotčených zemích.

| 6.3. | Je naléhavě nutné plně provést nařízení o transevropských energetických sítích. Nejdůležitější je snaha o zkrácení schvalovacích postupů. Navíc se jedná o oblast, kde by se měly prozkoumat všechny možnosti, jak usnadnit a urychlit postupy díky včasnému zapojení místních zainteresovaných subjektů. EHSV za tímto účelem mimo jiné navrhl zahájit evropský energetický dialog. To by mělo být vzato v úvahu při přípravě návrhu fóra pro energetickou infrastrukturu. |
| --- | --- |

6.3.

Je naléhavě nutné plně provést nařízení o transevropských energetických sítích. Nejdůležitější je snaha o zkrácení schvalovacích postupů. Navíc se jedná o oblast, kde by se měly prozkoumat všechny možnosti, jak usnadnit a urychlit postupy díky včasnému zapojení místních zainteresovaných subjektů. EHSV za tímto účelem mimo jiné navrhl zahájit evropský energetický dialog. To by mělo být vzato v úvahu při přípravě návrhu fóra pro energetickou infrastrukturu.

| 6.4. | Dále by se mohlo prozkoumat, zda je skutečně reálné stanovovat všem členským státům stejný cíl, bez ohledu na jejich velikost, skladbu zdrojů energie a sousední země. Jako ukazatel dostatečné propojovací kapacity by se dala využít jednotná cena elektřiny. |
| --- | --- |

6.4.

Dále by se mohlo prozkoumat, zda je skutečně reálné stanovovat všem členským státům stejný cíl, bez ohledu na jejich velikost, skladbu zdrojů energie a sousední země. Jako ukazatel dostatečné propojovací kapacity by se dala využít jednotná cena elektřiny.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 903 final.

1

(2)  COM(2015) 80 final.

2

(3)  COM(2015) 82 final.

3

(4)  COM(2015) 81 final.

4

(5)  Podle odhadů Mezinárodního měnového fondu činí tyto dotace v Evropě 330 miliard eur ročně.

5

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/91

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Na cestě k nové evropské politice sousedství

(JOIN(2015) 6 final)

(2015/C 383/13)

| Zpravodaj: | Gintaras MORKIS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Cristian PÎRVULESCU |

Zpravodaj:

Gintaras MORKIS

Spoluzpravodaj:

Cristian PÎRVULESCU

Dne 10. června 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Na cestě k nové evropské politice sousedství

(JOIN(2015) 6 final).

Specializovaná sekce, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 108 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropská komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zahájily veřejnou diskusi o nové evropské politice sousedství (EPS). Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) tento přezkum EPS vítá a považuje jej za včasný a zásadní. |
| --- | --- |

1.1.

Evropská komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zahájily veřejnou diskusi o nové evropské politice sousedství (EPS). Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) tento přezkum EPS vítá a považuje jej za včasný a zásadní.

| 1.2. | EHSV konstatuje, že stávající EPS neodráží realitu v sousedství EU a potýká se s mnoha problémy, které nebyly náležitě řešeny. Mechanismy a nástroje EPS vyžadují zásadní změny. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV konstatuje, že stávající EPS neodráží realitu v sousedství EU a potýká se s mnoha problémy, které nebyly náležitě řešeny. Mechanismy a nástroje EPS vyžadují zásadní změny.

| 1.3. | Jednotlivé země EPS mají rozdílné priority zahraniční politiky a ambice týkající se jejich vztahu s EU. EHSV proto zdůrazňuje potřebu uplatňování zásad diferenciace a pružnosti. EHSV konstatuje, že jižní a východní zeměpisná působnost EPS by měla zůstat zachována, měly by však být rozvinuty a zdokonaleny politiky v oblasti vztahů. Na některé stávající země EPS bychom měli pohlížet jako na opravdové partnery, na jiné jako na sousedy. EHSV zároveň zdůrazňuje, že přijetí demokratických hodnot a dodržování lidských práv by se mělo týkat všech států, neboť uplatňování dvojích standardů by ostatní země EPS demoralizovalo. |
| --- | --- |

1.3.

Jednotlivé země EPS mají rozdílné priority zahraniční politiky a ambice týkající se jejich vztahu s EU. EHSV proto zdůrazňuje potřebu uplatňování zásad diferenciace a pružnosti. EHSV konstatuje, že jižní a východní zeměpisná působnost EPS by měla zůstat zachována, měly by však být rozvinuty a zdokonaleny politiky v oblasti vztahů. Na některé stávající země EPS bychom měli pohlížet jako na opravdové partnery, na jiné jako na sousedy. EHSV zároveň zdůrazňuje, že přijetí demokratických hodnot a dodržování lidských práv by se mělo týkat všech států, neboť uplatňování dvojích standardů by ostatní země EPS demoralizovalo.

| 1.4. | Evropská komise ve svém společném konzultačním dokumentu Na cestě k nové evropské politice sousedství nastolila celou řadu otázek. EHSV se nicméně v tomto stanovisku zaměří na nejdůležitější z nich, a to na postavení občanské společnosti v EU a v partnerských zemích EPS. |
| --- | --- |

1.4.

Evropská komise ve svém společném konzultačním dokumentu Na cestě k nové evropské politice sousedství nastolila celou řadu otázek. EHSV se nicméně v tomto stanovisku zaměří na nejdůležitější z nich, a to na postavení občanské společnosti v EU a v partnerských zemích EPS.

| 1.5. | EHSV vítá nedávné konzultace s jižními partnery, které se konaly v Barceloně, neformální schůzku ministrů o budoucnosti EPS (Barcelona, 13. dubna 2015), kde účastníci potvrdili svůj záměr spolupracovat na vytvoření prostoru prosperity a dobrých sousedských vztahů v oblasti Středomoří, a Společné prohlášení ze summitu Východního partnerství (Riga, 21. a 22. května 2015), kde účastníci obnovili svůj závazek dalšího posilování demokracie, právního státu, lidských práv a základních svobod, a rovněž dodržování zásad a norem mezinárodního práva. Je důležité, aby byla EU i nadále odhodlána podporovat územní celistvost, nezávislost a svrchovanost všech svých partnerů. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV vítá nedávné konzultace s jižními partnery, které se konaly v Barceloně, neformální schůzku ministrů o budoucnosti EPS (Barcelona, 13. dubna 2015), kde účastníci potvrdili svůj záměr spolupracovat na vytvoření prostoru prosperity a dobrých sousedských vztahů v oblasti Středomoří, a Společné prohlášení ze summitu Východního partnerství (Riga, 21. a 22. května 2015), kde účastníci obnovili svůj závazek dalšího posilování demokracie, právního státu, lidských práv a základních svobod, a rovněž dodržování zásad a norem mezinárodního práva. Je důležité, aby byla EU i nadále odhodlána podporovat územní celistvost, nezávislost a svrchovanost všech svých partnerů.

| 1.6. | EHSV navrhuje, aby se nová EPS soustředila na činnosti, které se snaží o posílení bezpečnosti lidí a stability v sousedství EU, jakož i na činnosti, jež vytvářejí lepší hospodářské a sociální podmínky – a prosperitu – v partnerských státech EPS. Hlavním cílem obnovené EPS by mělo být zajištění bezpečnosti osob a zajištění výhledu na vedení důstojného a prosperujícího život v jejich zemi, bez násilí, útisku a chudoby. EPS by se měla aktivně podílet na opatřeních k budování důvěry a na činnosti po konfliktu. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV navrhuje, aby se nová EPS soustředila na činnosti, které se snaží o posílení bezpečnosti lidí a stability v sousedství EU, jakož i na činnosti, jež vytvářejí lepší hospodářské a sociální podmínky – a prosperitu – v partnerských státech EPS. Hlavním cílem obnovené EPS by mělo být zajištění bezpečnosti osob a zajištění výhledu na vedení důstojného a prosperujícího život v jejich zemi, bez násilí, útisku a chudoby. EPS by se měla aktivně podílet na opatřeních k budování důvěry a na činnosti po konfliktu.

| 1.7. | EHSV zdůrazňuje, že zlepšení v oblasti zaměstnanosti, udržitelné a otevřeně fungující hospodářství, získávání zahraničních investic, účinné a přístupné veřejné služby a sociální ochrana tvoří základ stability, bezpečnosti, a dokonce demokratizace. Vedle dvou nejvýznamnějších iniciativ, které obsahují hlavní hybné síly další integrace zemí EPS s EU, tj. liberalizace obchodu (již tvoří zejména dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu) a mobilita a zjednodušení vízového režimu (nebo, v případě některých zemí, uvolnění vízového režimu), považuje EHSV za třetí iniciativu zásadního významu v rámci nové EPS vzdělávání a odbornou přípravu (zejména mladých lidí). |
| --- | --- |

1.7.

EHSV zdůrazňuje, že zlepšení v oblasti zaměstnanosti, udržitelné a otevřeně fungující hospodářství, získávání zahraničních investic, účinné a přístupné veřejné služby a sociální ochrana tvoří základ stability, bezpečnosti, a dokonce demokratizace. Vedle dvou nejvýznamnějších iniciativ, které obsahují hlavní hybné síly další integrace zemí EPS s EU, tj. liberalizace obchodu (již tvoří zejména dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu) a mobilita a zjednodušení vízového režimu (nebo, v případě některých zemí, uvolnění vízového režimu), považuje EHSV za třetí iniciativu zásadního významu v rámci nové EPS vzdělávání a odbornou přípravu (zejména mladých lidí).

| 1.8. | EHSV zastává názor, že EPS se nesmí oddělovat od společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Při posuzování zájmů a reakcí subjektů za hranicemi oblasti EPS by EU zároveň měla být pevná a zajišťovat, aby nikdo nemohl nezávislým státům vnucovat svou vůli, ani diktovat EU nebo zemím EPS agendu či cíle. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV zastává názor, že EPS se nesmí oddělovat od společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Při posuzování zájmů a reakcí subjektů za hranicemi oblasti EPS by EU zároveň měla být pevná a zajišťovat, aby nikdo nemohl nezávislým státům vnucovat svou vůli, ani diktovat EU nebo zemím EPS agendu či cíle.

| 1.9. | EU by měla těsněji spolupracovat s dalšími mezinárodními organizacemi, jako jsou např. NATO a OSN, při obraně svrchovanosti, nezávislosti a územní celistvosti všech zemí EPS. Je nezbytná lepší diplomacie a komunikace mimo oblast EPS (zejména s občanskou společností) coby nástroj prevence konfrontací a k vytvoření vzájemně prospěšných vztahů, jež povedou k hospodářskému pokroku a zlepšení životní úrovně. |
| --- | --- |

1.9.

EU by měla těsněji spolupracovat s dalšími mezinárodními organizacemi, jako jsou např. NATO a OSN, při obraně svrchovanosti, nezávislosti a územní celistvosti všech zemí EPS. Je nezbytná lepší diplomacie a komunikace mimo oblast EPS (zejména s občanskou společností) coby nástroj prevence konfrontací a k vytvoření vzájemně prospěšných vztahů, jež povedou k hospodářskému pokroku a zlepšení životní úrovně.

| 1.10. | EHSV vyzývá k tomu, aby byla mobilita a migrace řízena prostřednictvím podpory solidarity členských států jako součást globálního přístupu EU. Partnerství se zeměmi EPS i dalšími zeměmi představují důležité nástroje k řešení významných problémů, jimž tato politika čelí. EU by měla jednat rychle a koordinovaně a vyřešit humanitární situaci ve Středomoří. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV vyzývá k tomu, aby byla mobilita a migrace řízena prostřednictvím podpory solidarity členských států jako součást globálního přístupu EU. Partnerství se zeměmi EPS i dalšími zeměmi představují důležité nástroje k řešení významných problémů, jimž tato politika čelí. EU by měla jednat rychle a koordinovaně a vyřešit humanitární situaci ve Středomoří.

| 1.11. | EHSV zdůrazňuje, že klíčovou iniciativou ze strany partnerů EPS je i nadále usnadnění a uvolnění vízového styku. EHSV vítá jednání o dohodě o zpětném přebírání osob s Marokem a zahájení jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu. Očekává jednání týkající se dohod o zjednodušení vízového režimu a dohod o zpětném přebírání osob s Tuniskem a Jordánskem. Uvolnění vízového režimu (s Moldavskem) a dohody o zjednodušení vízového režimu (s Ukrajinou, Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií) by měly být plně uplatňovány a měly by se stát úspěšnými příklady pro všechny země EPS. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV zdůrazňuje, že klíčovou iniciativou ze strany partnerů EPS je i nadále usnadnění a uvolnění vízového styku. EHSV vítá jednání o dohodě o zpětném přebírání osob s Marokem a zahájení jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu. Očekává jednání týkající se dohod o zjednodušení vízového režimu a dohod o zpětném přebírání osob s Tuniskem a Jordánskem. Uvolnění vízového režimu (s Moldavskem) a dohody o zjednodušení vízového režimu (s Ukrajinou, Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií) by měly být plně uplatňovány a měly by se stát úspěšnými příklady pro všechny země EPS.

| 1.12. | EHSV konstatuje, že úloha občanské společnosti by měla být dále posílena ve třech následujících hlavních směrech: zlepšení postavení občanské společnosti, tak aby byla lépe schopna podporovat procesy stabilizace a demokratizace; větší zapojení organizací občanské společnosti do závazků a činností souvisejících s EPS a lepší využívání odbornosti a zdrojů, jež může evropská občanská společnost poskytnout na podporu rozvoje občanské společnosti v zemích EPS. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV konstatuje, že úloha občanské společnosti by měla být dále posílena ve třech následujících hlavních směrech: zlepšení postavení občanské společnosti, tak aby byla lépe schopna podporovat procesy stabilizace a demokratizace; větší zapojení organizací občanské společnosti do závazků a činností souvisejících s EPS a lepší využívání odbornosti a zdrojů, jež může evropská občanská společnost poskytnout na podporu rozvoje občanské společnosti v zemích EPS.

| 1.13. | EHSV požaduje, aby bylo plně zohledňováno dodržování základních lidských a sociálních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání. Rovněž sociální dialog by měl být podporován jak ve východním, tak v jižním rozměru EPS. EHSV požaduje, aby byla respektována nezávislost sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.13.

EHSV požaduje, aby bylo plně zohledňováno dodržování základních lidských a sociálních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání. Rovněž sociální dialog by měl být podporován jak ve východním, tak v jižním rozměru EPS. EHSV požaduje, aby byla respektována nezávislost sociálních partnerů a organizací občanské společnosti.

| 1.14. | EHSV zdůrazňuje, že pro dialog a budování konsenzu je důležité podporovat kulturní (stejně jako politické a hospodářské) instituce. EHSV zastává názor, že dosažení stability a demokratizace v zemích EPS závisí na životaschopnosti kulturních a náboženských modelů, jež by měly být tolerantní a podporovat začlenění. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV zdůrazňuje, že pro dialog a budování konsenzu je důležité podporovat kulturní (stejně jako politické a hospodářské) instituce. EHSV zastává názor, že dosažení stability a demokratizace v zemích EPS závisí na životaschopnosti kulturních a náboženských modelů, jež by měly být tolerantní a podporovat začlenění.

| 1.15. | EHSV navrhuje, aby EU vyslala občanům zemí EPS jasný signál, že je tato politika zaměřena na lidi, jejich bezpečnost a blahobyt. Prioritou v celé EU by se měl stát pocit sdílené odpovědnosti na úrovni občanské společnosti. Přezkum EPS musí podnítit lepší komunikaci o zájmech a hodnotách EU, a to uvnitř EU i v partnerských zemích. |
| --- | --- |

1.15.

EHSV navrhuje, aby EU vyslala občanům zemí EPS jasný signál, že je tato politika zaměřena na lidi, jejich bezpečnost a blahobyt. Prioritou v celé EU by se měl stát pocit sdílené odpovědnosti na úrovni občanské společnosti. Přezkum EPS musí podnítit lepší komunikaci o zájmech a hodnotách EU, a to uvnitř EU i v partnerských zemích.

2.   Výzvy pro EPS

| 2.1. | K tomu, aby EU měla pocit bezpečí a prosperity, potřebuje sousedy, s nimiž může spolupracovat. Ambiciózním cílem EPS bylo podporovat sousední země při provádění politických a hospodářských reforem výměnou za získání přístupu na trhy EU, větší mobilitu a finanční podporu. Zvýšená bezpečnostní rizika a geopolitické šoky v sousedství EU ještě více zdůraznily důležitost stabilního, demokratického a prosperujícího sousedství. |
| --- | --- |

2.1.

K tomu, aby EU měla pocit bezpečí a prosperity, potřebuje sousedy, s nimiž může spolupracovat. Ambiciózním cílem EPS bylo podporovat sousední země při provádění politických a hospodářských reforem výměnou za získání přístupu na trhy EU, větší mobilitu a finanční podporu. Zvýšená bezpečnostní rizika a geopolitické šoky v sousedství EU ještě více zdůraznily důležitost stabilního, demokratického a prosperujícího sousedství.

| 2.2. | Dramatické změny v sousedství EU představují hrozbu také pro země EU. Provádění Východního partnerství vyprovokovalo agresivní politiku Ruska nejen vůči sousedům EU, ale i vůči členským státům EU – především severským zemím a zemím střední a východní Evropy. Násilné konflikty v Sýrii, Iráku a Libyi vedly k humanitární krizi a nebezpečí terorismu, jež by se mohlo přelít i do EU. |
| --- | --- |

2.2.

Dramatické změny v sousedství EU představují hrozbu také pro země EU. Provádění Východního partnerství vyprovokovalo agresivní politiku Ruska nejen vůči sousedům EU, ale i vůči členským státům EU – především severským zemím a zemím střední a východní Evropy. Násilné konflikty v Sýrii, Iráku a Libyi vedly k humanitární krizi a nebezpečí terorismu, jež by se mohlo přelít i do EU.

| 2.3. | EU musí uznat svou úlohu a vliv na země EPS a jejich sousedy, jenž přispěl k politickým a sociálním nepokojům a podnítil zájmy určitých zainteresovaných subjektů za hranicemi zemí EPS. Arabské jaro a jeho důsledky a krize na Ukrajině by měly být vnímány jako důkaz toho, že EU má významný vliv na sociální a politické procesy. EU přispěla k uvědomění lidí a zvýšila jejich úsilí přiblížit se vládám jejich zemí. Alespoň částečně probudila občanské síly podněcující politické aktivity. |
| --- | --- |

2.3.

EU musí uznat svou úlohu a vliv na země EPS a jejich sousedy, jenž přispěl k politickým a sociálním nepokojům a podnítil zájmy určitých zainteresovaných subjektů za hranicemi zemí EPS. Arabské jaro a jeho důsledky a krize na Ukrajině by měly být vnímány jako důkaz toho, že EU má významný vliv na sociální a politické procesy. EU přispěla k uvědomění lidí a zvýšila jejich úsilí přiblížit se vládám jejich zemí. Alespoň částečně probudila občanské síly podněcující politické aktivity.

| 2.4. | EPS však zároveň přinesla i určitá zklamání, a to jak v EU, tak v zemích EPS. Proto jsou nutné zásadní změny vedoucí k přezkumu EPS a jejích nástrojů, jež by měly být založeny na zásadách diferenciace a pružnosti. Jižní a východní zeměpisná působnost evropské politiky sousedství by měla zůstat zachována, měly by však být rozvinuty a zdokonaleny politiky v oblasti vztahů. EPS by měla povzbuzovat všechny sousední země, aby se staly skutečnými partnery dialogu a spolupráce. |
| --- | --- |

2.4.

EPS však zároveň přinesla i určitá zklamání, a to jak v EU, tak v zemích EPS. Proto jsou nutné zásadní změny vedoucí k přezkumu EPS a jejích nástrojů, jež by měly být založeny na zásadách diferenciace a pružnosti. Jižní a východní zeměpisná působnost evropské politiky sousedství by měla zůstat zachována, měly by však být rozvinuty a zdokonaleny politiky v oblasti vztahů. EPS by měla povzbuzovat všechny sousední země, aby se staly skutečnými partnery dialogu a spolupráce.

3.   Hlavní pilíře nové EPS

3.1.   
  Hospodářství a blahobyt

| 3.1.1. | EHSV konstatuje, že zlepšení vztahů mezi EU a zeměmi EPS bude záviset na čtyřech podmínkách: stabilitě, transparentnosti, pravidlech volného trhu a dlouhodobé strategii. Revidovaná EPS by se měla soustředit na vytváření podmínek pro udržitelný hospodářský a sociální rozvoj v zemích EPS. Zlepšení v oblasti zaměstnanosti a otevřeně fungující hospodářství vytvářejí vysokou přidanou hodnotu pro společnost jako celek, a jsou proto základem stability, bezpečnosti, a dokonce demokratizace. EU by se měla více zaměřit na lépe financované nástroje, jež zajišťují podporu hospodářským změnám nutným ke zvýšení konkurenceschopnosti, iniciativám pro udržitelné obchodní investice a změnám v hospodářské produkci, která usiluje o vytváření kvalitnějších pracovních míst. Zvláštní pozornost by měla být věnována posílení ekonomické situace mladých lidí, žen a skupin na okraji společnosti. Iniciativy pro hospodářský růst a zaměstnanost musí být odpovídajícím způsobem financovány a doprovázeny konkrétně přizpůsobenými programy. Při provádění takových programů se lze inspirovat osvědčenými postupy programu Iniciativa pro sociální soudržnost souvisejícího s Paktem o stabilitě pro jihovýchodní Evropu (1). |
| --- | --- |

3.1.1.

EHSV konstatuje, že zlepšení vztahů mezi EU a zeměmi EPS bude záviset na čtyřech podmínkách: stabilitě, transparentnosti, pravidlech volného trhu a dlouhodobé strategii. Revidovaná EPS by se měla soustředit na vytváření podmínek pro udržitelný hospodářský a sociální rozvoj v zemích EPS. Zlepšení v oblasti zaměstnanosti a otevřeně fungující hospodářství vytvářejí vysokou přidanou hodnotu pro společnost jako celek, a jsou proto základem stability, bezpečnosti, a dokonce demokratizace. EU by se měla více zaměřit na lépe financované nástroje, jež zajišťují podporu hospodářským změnám nutným ke zvýšení konkurenceschopnosti, iniciativám pro udržitelné obchodní investice a změnám v hospodářské produkci, která usiluje o vytváření kvalitnějších pracovních míst. Zvláštní pozornost by měla být věnována posílení ekonomické situace mladých lidí, žen a skupin na okraji společnosti. Iniciativy pro hospodářský růst a zaměstnanost musí být odpovídajícím způsobem financovány a doprovázeny konkrétně přizpůsobenými programy. Při provádění takových programů se lze inspirovat osvědčenými postupy programu Iniciativa pro sociální soudržnost souvisejícího s Paktem o stabilitě pro jihovýchodní Evropu (1).

| 3.1.2. | Nejlepší dlouhodobou investicí do hospodářského růstu a udržitelné bezpečnosti by bylo vzdělávání a odborná příprava. EU by měla zvážit možnosti rozšíření programů Erasmus + tak, aby umožňovaly zvýšit účast zemí EPS. Tyto programy poskytují nejlepší mechanismus pro sdílení akademických a odborných dovedností EU s nejpokročilejšími partnery ze zemí EPS. EHSV vítá první mezinárodní výzvu programu Erasmus + zahájenou v říjnu 2014 a nabádá EU, aby kromě zvýšení financování dalších nástrojů vzdělávání a odborné přípravy rovněž rozšířila možnosti zapojení zemí EPS. |
| --- | --- |

3.1.2.

Nejlepší dlouhodobou investicí do hospodářského růstu a udržitelné bezpečnosti by bylo vzdělávání a odborná příprava. EU by měla zvážit možnosti rozšíření programů Erasmus + tak, aby umožňovaly zvýšit účast zemí EPS. Tyto programy poskytují nejlepší mechanismus pro sdílení akademických a odborných dovedností EU s nejpokročilejšími partnery ze zemí EPS. EHSV vítá první mezinárodní výzvu programu Erasmus + zahájenou v říjnu 2014 a nabádá EU, aby kromě zvýšení financování dalších nástrojů vzdělávání a odborné přípravy rovněž rozšířila možnosti zapojení zemí EPS.

| 3.1.3. | EU by se měla snažit dokončit vytvoření oblasti volného obchodu mezi EU a všemi zeměmi EPS. To lze považovat za zásadní nástroj pro posílení dlouhodobé hospodářské a sociální prosperity. EU by měla aktivněji usilovat o integraci partnerů z EPS do jednotného trhu EU, a to zejména prostřednictvím prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu, jakmile pro to budou splněny nezbytné podmínky. Země EPS, které upřednostňují hlubší integraci, se mohou soustředit na proces podpisu dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, zatímco jiné se mohou zapojit do alternativních platforem pro spolupráci (jako je evropská energetická unie atd.). Nicméně dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu by neměly být vnímány jako cíl sám o sobě nebo jako jediná možná cesta. Jejich hodnota by měly být posuzována z hlediska jejich pozitivního dopadu na udržitelný hospodářský rozvoj, inovace, stabilní zaměstnanost a lepší fiskální kapacitu v zemích EPS. |
| --- | --- |

3.1.3.

EU by se měla snažit dokončit vytvoření oblasti volného obchodu mezi EU a všemi zeměmi EPS. To lze považovat za zásadní nástroj pro posílení dlouhodobé hospodářské a sociální prosperity. EU by měla aktivněji usilovat o integraci partnerů z EPS do jednotného trhu EU, a to zejména prostřednictvím prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu, jakmile pro to budou splněny nezbytné podmínky. Země EPS, které upřednostňují hlubší integraci, se mohou soustředit na proces podpisu dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, zatímco jiné se mohou zapojit do alternativních platforem pro spolupráci (jako je evropská energetická unie atd.). Nicméně dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu by neměly být vnímány jako cíl sám o sobě nebo jako jediná možná cesta. Jejich hodnota by měly být posuzována z hlediska jejich pozitivního dopadu na udržitelný hospodářský rozvoj, inovace, stabilní zaměstnanost a lepší fiskální kapacitu v zemích EPS.

| 3.1.4. | EHSV vítá provádění nástroje pro malé a střední podniky v rámci prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, který je určen k podpoře malých a středních podniků z Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, jimž má pomáhat využívat nové obchodní příležitosti vyplývající z prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu a dosahovat vysokých norem kvality podle osvědčených postupů EU. 3. zasedání podnikatelského fóra Východního partnerství (Riga, 21. května 2015) zdůraznilo, že k tomu, aby dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu přinášely zásadní prospěch, by měly být vytvořeny další nástroje, jež by podnikům pomohly s transformací a přizpůsobením se vyšším normám. Navrhlo rovněž, aby byly v regionu více podporovány podnikatelské aktivity a obchod. |
| --- | --- |

3.1.4.

EHSV vítá provádění nástroje pro malé a střední podniky v rámci prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, který je určen k podpoře malých a středních podniků z Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, jimž má pomáhat využívat nové obchodní příležitosti vyplývající z prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu a dosahovat vysokých norem kvality podle osvědčených postupů EU. 3. zasedání podnikatelského fóra Východního partnerství (Riga, 21. května 2015) zdůraznilo, že k tomu, aby dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu přinášely zásadní prospěch, by měly být vytvořeny další nástroje, jež by podnikům pomohly s transformací a přizpůsobením se vyšším normám. Navrhlo rovněž, aby byly v regionu více podporovány podnikatelské aktivity a obchod.

| 3.1.5. | Nová EPS by měla učinit z podpory reformy veřejné správy, soudnictví, bezpečnostního sektoru, právní regulace a účinného provádění právních předpisů jednu ze svých nejviditelnějších činností. Pozitivní trendy, jako např. zvýšení investic v zemích EPS a posílení spolupráce mezi podniky z EU a zemí EPS, lze nastartovat jen tehdy, pokud bude viditelný pokrok v boji proti korupci a organizovanému zločinu v sousedství EU. Všechny sousední země EU čelí rozšířené korupci. Navzdory úsilí o její omezení korupce přetrvává a proniká všemi vrstvami veřejného a soukromého života. EU by proto měla jako součást svých finančních programů zlepšit podmínky pro věrohodná protikorupční opatření a vyvinout účinný mechanismus pro sledování provádění. Stejná pozornost by měla být věnována i posilování účinnosti, udržitelnosti a dostupnosti sociálních, vzdělávacích a zdravotnických služeb v zemích EPS, neboť ty mají zásadní význam pro kvalitu života a bezpečnosti obyvatel žijících v těchto zemích. |
| --- | --- |

3.1.5.

Nová EPS by měla učinit z podpory reformy veřejné správy, soudnictví, bezpečnostního sektoru, právní regulace a účinného provádění právních předpisů jednu ze svých nejviditelnějších činností. Pozitivní trendy, jako např. zvýšení investic v zemích EPS a posílení spolupráce mezi podniky z EU a zemí EPS, lze nastartovat jen tehdy, pokud bude viditelný pokrok v boji proti korupci a organizovanému zločinu v sousedství EU. Všechny sousední země EU čelí rozšířené korupci. Navzdory úsilí o její omezení korupce přetrvává a proniká všemi vrstvami veřejného a soukromého života. EU by proto měla jako součást svých finančních programů zlepšit podmínky pro věrohodná protikorupční opatření a vyvinout účinný mechanismus pro sledování provádění. Stejná pozornost by měla být věnována i posilování účinnosti, udržitelnosti a dostupnosti sociálních, vzdělávacích a zdravotnických služeb v zemích EPS, neboť ty mají zásadní význam pro kvalitu života a bezpečnosti obyvatel žijících v těchto zemích.

3.2.   
  Stabilita a bezpečnost

| 3.2.1. | Stabilita a bezpečnost lidí by se měly stát nejzásadnějším cílem EPS. EHSV se domnívá, že bezpečné a prosperující sousedství lze vytvořit pouze za podmínky, že se bezpečnost lidí v regionu výrazně zvýší. Kvalita veřejné správy a dodržování lidských práv, absence trestné činnosti a fyzického nebezpečí, hospodářský rozvoj podporující začlenění, sociální ochrana a ochrana životního prostředí – to vše jsou faktory, které určují stabilitu regionu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Nestabilita v sousedství EU a nedostatek důvěry, jíž model EPS a její nástroje trpí, by neměly vést ke snížení ambicí či k odmítnutí závazků EU. Programy a nástroje zaměřené na stabilitu a předcházení konfliktům by měly patřit k nejvyšším prioritám nové EPS. |
| --- | --- |

3.2.1.

Stabilita a bezpečnost lidí by se měly stát nejzásadnějším cílem EPS. EHSV se domnívá, že bezpečné a prosperující sousedství lze vytvořit pouze za podmínky, že se bezpečnost lidí v regionu výrazně zvýší. Kvalita veřejné správy a dodržování lidských práv, absence trestné činnosti a fyzického nebezpečí, hospodářský rozvoj podporující začlenění, sociální ochrana a ochrana životního prostředí – to vše jsou faktory, které určují stabilitu regionu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Nestabilita v sousedství EU a nedostatek důvěry, jíž model EPS a její nástroje trpí, by neměly vést ke snížení ambicí či k odmítnutí závazků EU. Programy a nástroje zaměřené na stabilitu a předcházení konfliktům by měly patřit k nejvyšším prioritám nové EPS.

| 3.2.2. | EU by měla těsněji spolupracovat s dalšími mezinárodními organizacemi, jako jsou např. NATO a OSN, při obraně svrchovanosti, nezávislosti a územní celistvosti všech zemí EPS. Je nezbytná lepší diplomacie a komunikace mimo oblast EPS (zejména s občanskou společností) coby nástroj prevence konfrontací a podmínka vytvoření vzájemně prospěšných vztahů, jež povedou k hospodářskému pokroku a zlepšení životní úrovně. |
| --- | --- |

3.2.2.

EU by měla těsněji spolupracovat s dalšími mezinárodními organizacemi, jako jsou např. NATO a OSN, při obraně svrchovanosti, nezávislosti a územní celistvosti všech zemí EPS. Je nezbytná lepší diplomacie a komunikace mimo oblast EPS (zejména s občanskou společností) coby nástroj prevence konfrontací a podmínka vytvoření vzájemně prospěšných vztahů, jež povedou k hospodářskému pokroku a zlepšení životní úrovně.

| 3.2.3. | EPS musí hrát zásadní úlohu v předcházení radikalizaci a v boji proti terorismu a organizovanému zločinu. Vedle přijímání nezbytných a přiměřených opatření pro boj proti terorismu musí EU využívat také stávající nástroje EPS k řešení strukturálních faktorů jeho šíření. Vedle nutných investic do vzdělávání a hospodářských příležitostí je zapotřebí opatření ke zlepšení správy věcí veřejných (2). |
| --- | --- |

3.2.3.

EPS musí hrát zásadní úlohu v předcházení radikalizaci a v boji proti terorismu a organizovanému zločinu. Vedle přijímání nezbytných a přiměřených opatření pro boj proti terorismu musí EU využívat také stávající nástroje EPS k řešení strukturálních faktorů jeho šíření. Vedle nutných investic do vzdělávání a hospodářských příležitostí je zapotřebí opatření ke zlepšení správy věcí veřejných (2).

| 3.2.4. | Nová EPS by měla odkazovat na harmonizaci „tvrdé“ a „měkké“ síly („hard power“ a „soft power“). EPS se nesmí oddělovat od společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Stávající přezkum EPS by měl být úzce propojen s revidovanou bezpečnostní strategií EU. |
| --- | --- |

3.2.4.

Nová EPS by měla odkazovat na harmonizaci „tvrdé“ a „měkké“ síly („hard power“ a „soft power“). EPS se nesmí oddělovat od společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Stávající přezkum EPS by měl být úzce propojen s revidovanou bezpečnostní strategií EU.

| 3.2.5. | Zásadní význam má otázka „sousedů sousedů“. Nikdo nesmí nezávislým státům vnucovat svou vůli ani diktovat EU nebo zemím EPS agendu či cíle. EHSV zdůrazňuje, že pro Rusko by bylo přínosnější, kdyby se zapojilo do úsilí o vytváření stabilních, demokratických a ekonomicky vyspělých zemí, než aby se konfrontovalo se zeměmi EPS, jež usilují o další integraci do EU. |
| --- | --- |

3.2.5.

Zásadní význam má otázka „sousedů sousedů“. Nikdo nesmí nezávislým státům vnucovat svou vůli ani diktovat EU nebo zemím EPS agendu či cíle. EHSV zdůrazňuje, že pro Rusko by bylo přínosnější, kdyby se zapojilo do úsilí o vytváření stabilních, demokratických a ekonomicky vyspělých zemí, než aby se konfrontovalo se zeměmi EPS, jež usilují o další integraci do EU.

| 3.3. | Mobilita a migrace |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Klíčovou iniciativou ze strany partnerů EPS je i nadále usnadnění vízového styku. EHSV vítá jednání o dohodě o zpětném přebírání osob s Marokem (zahájená v lednu 2015) a zahájení jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu. Očekává jednání týkající se dohod o zjednodušení vízového režimu a dohod o zpětném přebírání osob s Tuniskem a Jordánskem. Uvolnění vízového režimu (s Moldavskem) a dohody o zjednodušení vízového režimu (s Ukrajinou, Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií) by měly být plně uplatňovány a měly by se stát úspěšným příkladem pro všechny země EPS. EHSV považuje dohody o uvolnění vízového režimu s Ukrajinou a Gruzií za účinný nástroj, který tyto státy povzbuzuje k rychlejší integraci s EU. Jejich provádění by však mělo být doprovázeno větší mezinárodní podporou, aby byla zabezpečena územní integrita a kontrola hranic těchto zemí. |
| --- | --- |

3.3.1.

Klíčovou iniciativou ze strany partnerů EPS je i nadále usnadnění vízového styku. EHSV vítá jednání o dohodě o zpětném přebírání osob s Marokem (zahájená v lednu 2015) a zahájení jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu. Očekává jednání týkající se dohod o zjednodušení vízového režimu a dohod o zpětném přebírání osob s Tuniskem a Jordánskem. Uvolnění vízového režimu (s Moldavskem) a dohody o zjednodušení vízového režimu (s Ukrajinou, Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií) by měly být plně uplatňovány a měly by se stát úspěšným příkladem pro všechny země EPS. EHSV považuje dohody o uvolnění vízového režimu s Ukrajinou a Gruzií za účinný nástroj, který tyto státy povzbuzuje k rychlejší integraci s EU. Jejich provádění by však mělo být doprovázeno větší mezinárodní podporou, aby byla zabezpečena územní integrita a kontrola hranic těchto zemí.

| 3.3.2. | Politika sousedství EU by měla být součástí globálního přístupu k migraci a mobilitě. Je důležité, aby EU podporovala imigraci z pracovních a vzdělávacích důvodů legální, flexibilní a transparentní cestou (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

Politika sousedství EU by měla být součástí globálního přístupu k migraci a mobilitě. Je důležité, aby EU podporovala imigraci z pracovních a vzdělávacích důvodů legální, flexibilní a transparentní cestou (3).

| 3.3.3. | V reakci na nedávné události, jež vedly k tomu, že se vzedmula vlna migrace ze severní Afriky, tedy vlna migrace, která tragickým způsobem zapříčinila značný počet úmrtí, by EU měla urychleně podniknout kroky na ochranu života osob, jež mají v úmyslu dostat se na území EU. EU by se měla prostřednictvím EPS a dalších politik zavázat k tomu, že se bude vážněji a dalekosáhleji angažovat v případě zemí, jichž se tyto vlny migrace týkají, tedy zemí původu a tranzitních zemí. |
| --- | --- |

3.3.3.

V reakci na nedávné události, jež vedly k tomu, že se vzedmula vlna migrace ze severní Afriky, tedy vlna migrace, která tragickým způsobem zapříčinila značný počet úmrtí, by EU měla urychleně podniknout kroky na ochranu života osob, jež mají v úmyslu dostat se na území EU. EU by se měla prostřednictvím EPS a dalších politik zavázat k tomu, že se bude vážněji a dalekosáhleji angažovat v případě zemí, jichž se tyto vlny migrace týkají, tedy zemí původu a tranzitních zemí.

| 3.3.4. | EU by měla uzavřít dohody se třetími zeměmi, především se sousedními zeměmi, zeměmi původu přistěhovalců a tranzitními zeměmi, a zohlednit přitom konkrétní situaci v každé zemi. Priority uvedené v těchto partnerstvích v oblasti mobility zahrnují faktory související s ekonomickou migrací a mobilitou. Větší pozornost by měla být věnována organizaci legální migrace a vízové politice, uznávání kvalifikací, mobilitě v oblasti vzdělávání, právům v oblasti sociálního zabezpečení a podílu migrace a mobility na rozvoji (4). Prioritou je reforma agentury Frontex, která by tuto agenturu proměnila na evropskou službu pohraniční stráže, jež podporuje členské státy, a rozvinula efektivnější a více systematický systém odpovědnosti v oblasti její činnosti (5). |
| --- | --- |

3.3.4.

EU by měla uzavřít dohody se třetími zeměmi, především se sousedními zeměmi, zeměmi původu přistěhovalců a tranzitními zeměmi, a zohlednit přitom konkrétní situaci v každé zemi. Priority uvedené v těchto partnerstvích v oblasti mobility zahrnují faktory související s ekonomickou migrací a mobilitou. Větší pozornost by měla být věnována organizaci legální migrace a vízové politice, uznávání kvalifikací, mobilitě v oblasti vzdělávání, právům v oblasti sociálního zabezpečení a podílu migrace a mobility na rozvoji (4). Prioritou je reforma agentury Frontex, která by tuto agenturu proměnila na evropskou službu pohraniční stráže, jež podporuje členské státy, a rozvinula efektivnější a více systematický systém odpovědnosti v oblasti její činnosti (5).

| 3.4. | Diferenciace |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EPS by měla být nově formulována tak, aby flexibilněji uplatňovala zásadu diferenciace, a to jak v zeměpisném smyslu, tak – uvnitř regionů – v souladu s přáními zemí EPS, občanskými svobodami a lidskými právy, institucionální kapacitou a bezpečnostními potřebami. V rámci podpory uplatňování zásady diferenciace by se všechny partnerské země měly zavázat k dodržování základních práv a zásad právního státu. Přijetí demokratických hodnot a dodržování lidských práv by se mělo týkat všech států stejnou měrou, neboť uplatňování dvojích standardů by ostatní země EPS demoralizovalo. |
| --- | --- |

3.4.1.

EPS by měla být nově formulována tak, aby flexibilněji uplatňovala zásadu diferenciace, a to jak v zeměpisném smyslu, tak – uvnitř regionů – v souladu s přáními zemí EPS, občanskými svobodami a lidskými právy, institucionální kapacitou a bezpečnostními potřebami. V rámci podpory uplatňování zásady diferenciace by se všechny partnerské země měly zavázat k dodržování základních práv a zásad právního státu. Přijetí demokratických hodnot a dodržování lidských práv by se mělo týkat všech států stejnou měrou, neboť uplatňování dvojích standardů by ostatní země EPS demoralizovalo.

| 3.4.2. | EU má i nadále zájem na zásadě podmíněnosti, k níž zůstává zavázána. EHSV ve svých vztazích s partnerskými zeměmi zdůraznil zásady diferenciace a podmíněnosti (6). Výbor však zároveň vyslovil své přání, aby bylo zajištěno, že přístup založený na zásadě „méně za méně“ neoslabí potenciál dané země provést reformy svým vlastním tempem a podle své absorpční kapacity. Pokud vlády členských států upustí od těsnějšího zapojování se do nástrojů EPS, měla by se „měkká síla“ EU zaměřit na občanskou společnost. |
| --- | --- |

3.4.2.

EU má i nadále zájem na zásadě podmíněnosti, k níž zůstává zavázána. EHSV ve svých vztazích s partnerskými zeměmi zdůraznil zásady diferenciace a podmíněnosti (6). Výbor však zároveň vyslovil své přání, aby bylo zajištěno, že přístup založený na zásadě „méně za méně“ neoslabí potenciál dané země provést reformy svým vlastním tempem a podle své absorpční kapacity. Pokud vlády členských států upustí od těsnějšího zapojování se do nástrojů EPS, měla by se „měkká síla“ EU zaměřit na občanskou společnost.

| 3.4.3. | EPS se liší od politiky rozšíření, evropské země však mohou požádat o členství v EU, pokud splní kritéria a podmínky pro přistoupení uvedené v článku 49 Smlouvy o fungování EU. Pokud EPS inspiruje některou evropskou zemi k tomu, aby splnila kodaňská kritéria, měli bychom takový výsledek – dosažený prostřednictvím přístupu „více za více“ – uvítat. |
| --- | --- |

3.4.3.

EPS se liší od politiky rozšíření, evropské země však mohou požádat o členství v EU, pokud splní kritéria a podmínky pro přistoupení uvedené v článku 49 Smlouvy o fungování EU. Pokud EPS inspiruje některou evropskou zemi k tomu, aby splnila kodaňská kritéria, měli bychom takový výsledek – dosažený prostřednictvím přístupu „více za více“ – uvítat.

4.   Zaměření na občanskou společnost a komunikace

4.1.   
  Občanská společnost

| 4.1.1. | Úloha občanské společnosti při utváření EPS by měla být přehodnocena a dále posílena. Základním kritériem pro posuzování správy v určité zemi jsou podle Výboru činnost občanské společnosti, situace v oblasti lidských práv, hospodářská, sociální a kulturních práva a svoboda náboženského vyznání (7). Prioritou v celé EU by se měl stát pocit sdílené odpovědnosti na úrovni občanské společnosti. Nástroje spolupráce, jako je např. Fórum občanské společnosti Východního partnerství, by měly být posíleny a rozšířeny. |
| --- | --- |

4.1.1.

Úloha občanské společnosti při utváření EPS by měla být přehodnocena a dále posílena. Základním kritériem pro posuzování správy v určité zemi jsou podle Výboru činnost občanské společnosti, situace v oblasti lidských práv, hospodářská, sociální a kulturních práva a svoboda náboženského vyznání (7). Prioritou v celé EU by se měl stát pocit sdílené odpovědnosti na úrovni občanské společnosti. Nástroje spolupráce, jako je např. Fórum občanské společnosti Východního partnerství, by měly být posíleny a rozšířeny.

| 4.1.2. | Reforma by se měla zaměřit na tři hlavní směry: zlepšení postavení občanské společnosti, tak aby byla lépe schopna podporovat procesy stabilizace a demokratizace; větší zapojení organizací občanské společnosti do závazků a opatření souvisejících s EPS a lepší využívání odbornosti a zdrojů, jež může evropská občanská společnost poskytnout na podporu rozvoje občanské společnosti v zemích EPS. |
| --- | --- |

4.1.2.

Reforma by se měla zaměřit na tři hlavní směry: zlepšení postavení občanské společnosti, tak aby byla lépe schopna podporovat procesy stabilizace a demokratizace; větší zapojení organizací občanské společnosti do závazků a opatření souvisejících s EPS a lepší využívání odbornosti a zdrojů, jež může evropská občanská společnost poskytnout na podporu rozvoje občanské společnosti v zemích EPS.

| 4.1.3. | Jak se ukázalo při přechodu k demokracii ve střední a východní Evropě, klíčovým činitelem v procesu demokratizace a stabilizace je občanská společnost. Prostřednictvím svých nástrojů by měla EPS vyčlenit značné zdroje ke zlepšení organizační kapacity občanské společnosti a k jejímu začlenění do správních procesů (8). Klíčovým aspektem je při tom podpora sociálního dialogu a institucionalizovaných veřejných konzultací, neboť to jsou nástroje usnadňující vytváření konsenzu a demokratického pokroku (9). |
| --- | --- |

4.1.3.

Jak se ukázalo při přechodu k demokracii ve střední a východní Evropě, klíčovým činitelem v procesu demokratizace a stabilizace je občanská společnost. Prostřednictvím svých nástrojů by měla EPS vyčlenit značné zdroje ke zlepšení organizační kapacity občanské společnosti a k jejímu začlenění do správních procesů (8). Klíčovým aspektem je při tom podpora sociálního dialogu a institucionalizovaných veřejných konzultací, neboť to jsou nástroje usnadňující vytváření konsenzu a demokratického pokroku (9).

| 4.1.4. | EU by měla začlenit doložky týkající se ochrany demokratických svobod a práv jednotlivce do bilaterálních dohod, ale především, s ohledem na jejich provádění, EHSV požaduje, aby byla do hodnocení veřejné správy v jednotlivých zemích zahrnuta měřítka pro zacházení s občanskou společností (legislativní rámec, budování kapacit, dialog atd.), lidská práva a pro hospodářská, sociální a kulturní práva (10). |
| --- | --- |

4.1.4.

EU by měla začlenit doložky týkající se ochrany demokratických svobod a práv jednotlivce do bilaterálních dohod, ale především, s ohledem na jejich provádění, EHSV požaduje, aby byla do hodnocení veřejné správy v jednotlivých zemích zahrnuta měřítka pro zacházení s občanskou společností (legislativní rámec, budování kapacit, dialog atd.), lidská práva a pro hospodářská, sociální a kulturní práva (10).

| 4.1.5. | EHSV požaduje lepší zapojení občanské společnosti do vypracovávání, provádění a sledování dohod mezi EU a zeměmi EPS (11). Zprávy o pokroku v oblasti EPS by neměly odrážet pouze oficiální vládní údaje a postoje, ale měly by zohledňovat rovněž širší příspěvky od vládních a nevládních aktérů. EHSV se domnívá, že občanská společnost EU i partnerských zemí by měla být zapojena do přípravy posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, jež předchází jednáním, a že mechanismy občanské společnosti by měly být zahrnuty do budoucích prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu (12). |
| --- | --- |

4.1.5.

EHSV požaduje lepší zapojení občanské společnosti do vypracovávání, provádění a sledování dohod mezi EU a zeměmi EPS (11). Zprávy o pokroku v oblasti EPS by neměly odrážet pouze oficiální vládní údaje a postoje, ale měly by zohledňovat rovněž širší příspěvky od vládních a nevládních aktérů. EHSV se domnívá, že občanská společnost EU i partnerských zemí by měla být zapojena do přípravy posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, jež předchází jednáním, a že mechanismy občanské společnosti by měly být zahrnuty do budoucích prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu (12).

| 4.1.6. | Nástroje ESP by organizacím občanské společnosti v členských státech a státech EPS měly být snadno přístupné. Měly by podporovat dialog, angažovanost a výměnu myšlenek. EHSV zdůrazňuje, že sociální partneři, organizace občanské společnosti a hospodářské a sociální rady členských států hrají významnou úlohu, pokud jde o sdílení zkušeností a znalostí, šíření informací, srovnávání, předávání odbornosti a administrativní zdroje (13). |
| --- | --- |

4.1.6.

Nástroje ESP by organizacím občanské společnosti v členských státech a státech EPS měly být snadno přístupné. Měly by podporovat dialog, angažovanost a výměnu myšlenek. EHSV zdůrazňuje, že sociální partneři, organizace občanské společnosti a hospodářské a sociální rady členských států hrají významnou úlohu, pokud jde o sdílení zkušeností a znalostí, šíření informací, srovnávání, předávání odbornosti a administrativní zdroje (13).

4.2.   
  Sociální dialog

| 4.2.1. | EHSV neustále zdůrazňuje význam sociálního dialogu pro prosazování hospodářského rozvoje a demokratizace. Vyzdvihl rovněž obecný úspěch EPS (14). Sociální dialog by měl být podporován stejnou měrou jak ve východním, tak v jižním rozměru EPS. EHSV požaduje, aby byla respektována nezávislost sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Je to jedno ze základních lidských a sociálních práv, jak je vymezily mezinárodní a evropské organizace (15). |
| --- | --- |

4.2.1.

EHSV neustále zdůrazňuje význam sociálního dialogu pro prosazování hospodářského rozvoje a demokratizace. Vyzdvihl rovněž obecný úspěch EPS (14). Sociální dialog by měl být podporován stejnou měrou jak ve východním, tak v jižním rozměru EPS. EHSV požaduje, aby byla respektována nezávislost sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Je to jedno ze základních lidských a sociálních práv, jak je vymezily mezinárodní a evropské organizace (15).

| 4.2.2. | EHSV požaduje, aby dodržování těchto základních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání – bylo plně zohledňováno. Vyzývá zúčastněné země, aby učinily nezbytné kroky k větší integraci evropských a mezinárodních norem, jež stanovují Listina základních práv Evropské unie, Evropská sociální charta Rady Evropy a Mezinárodní organizace práce (ILO), jakož i k zavedení „sociálního právního státu“. Dodržování těchto norem musí patřit ke kritériím, která se oficiálně využívají při vypracovávání a hodnocení dohod o přidružení (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

EHSV požaduje, aby dodržování těchto základních práv – zejména svobody sdružování a svobody kolektivního vyjednávání – bylo plně zohledňováno. Vyzývá zúčastněné země, aby učinily nezbytné kroky k větší integraci evropských a mezinárodních norem, jež stanovují Listina základních práv Evropské unie, Evropská sociální charta Rady Evropy a Mezinárodní organizace práce (ILO), jakož i k zavedení „sociálního právního státu“. Dodržování těchto norem musí patřit ke kritériím, která se oficiálně využívají při vypracovávání a hodnocení dohod o přidružení (16).

| 4.2.3. | Navzdory skutečnosti, že ve všech zemích EPS existují organizace zaměstnavatelů a zaměstnanců, sociální dialog, který hraje důležitou úlohu pro udržitelný růst a sociální smír v rámci společnosti, je v těchto zemích doposud poměrně slabý. Měl by být vypracován systematický program s cílem podporovat výměnu postupů, které se v EU a partnerských zemích osvědčily v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.2.3.

Navzdory skutečnosti, že ve všech zemích EPS existují organizace zaměstnavatelů a zaměstnanců, sociální dialog, který hraje důležitou úlohu pro udržitelný růst a sociální smír v rámci společnosti, je v těchto zemích doposud poměrně slabý. Měl by být vypracován systematický program s cílem podporovat výměnu postupů, které se v EU a partnerských zemích osvědčily v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti.

4.3.   
  Kulturní dialog

| 4.3.1. | EPS by měla napomáhat lepšímu vzájemnému porozumění mezi kulturami, náboženskému dialogu a kulturní rozmanitosti, a to jak mezi zeměmi EPS, tak mezi EU a EPS. V dlouhodobém horizontu závisí dosažení stability a demokratizace v zemích EPS rovněž na životaschopnosti kulturních a náboženských modelů a na tom, do jaké míry jsou tolerantní a podporují začlenění. |
| --- | --- |

4.3.1.

EPS by měla napomáhat lepšímu vzájemnému porozumění mezi kulturami, náboženskému dialogu a kulturní rozmanitosti, a to jak mezi zeměmi EPS, tak mezi EU a EPS. V dlouhodobém horizontu závisí dosažení stability a demokratizace v zemích EPS rovněž na životaschopnosti kulturních a náboženských modelů a na tom, do jaké míry jsou tolerantní a podporují začlenění.

| 4.3.2. | Je důležité podporovat kulturní – stejně jako politický a hospodářský – dialog a budování konsenzu. To by se mělo projevit účinnou, významnou finanční a síťovou podporou mezikulturního dialogu, nezávislé kulturní produkce a veřejných debat. Mělo by to posílit hlas a viditelnost nezávislých myslitelů, umělců a aktivistů ze zemí EPS a podpořit jejich tvůrčí interakci s domácím a evropským publikem. |
| --- | --- |

4.3.2.

Je důležité podporovat kulturní – stejně jako politický a hospodářský – dialog a budování konsenzu. To by se mělo projevit účinnou, významnou finanční a síťovou podporou mezikulturního dialogu, nezávislé kulturní produkce a veřejných debat. Mělo by to posílit hlas a viditelnost nezávislých myslitelů, umělců a aktivistů ze zemí EPS a podpořit jejich tvůrčí interakci s domácím a evropským publikem.

4.4.   
  Viditelnost a komunikace

| 4.4.1. | Přezkum EPS musí posloužit jako podnět k lepší komunikaci o zájmech a hodnotách EU, a to uvnitř EU i v partnerských zemích. To nabývá na důležitosti, zvláště když se zvedá vlna propagandy ze strany teroristických skupin a Ruska (17). EU musí občanům zemí EPS vyslat jasný signál, že je tato politika zaměřena na lidi, jejich bezpečnost a blahobyt. To si vyžádá vytvoření nových nástrojů, které se mohou dostat k místním orgánům, sdělovacím prostředkům a nevládním organizacím. |
| --- | --- |

4.4.1.

Přezkum EPS musí posloužit jako podnět k lepší komunikaci o zájmech a hodnotách EU, a to uvnitř EU i v partnerských zemích. To nabývá na důležitosti, zvláště když se zvedá vlna propagandy ze strany teroristických skupin a Ruska (17). EU musí občanům zemí EPS vyslat jasný signál, že je tato politika zaměřena na lidi, jejich bezpečnost a blahobyt. To si vyžádá vytvoření nových nástrojů, které se mohou dostat k místním orgánům, sdělovacím prostředkům a nevládním organizacím.

| 4.4.2. | Aby bylo možné zhodnotit a ocenit vliv EPS na potřeby lidí, je zcela zásadní obecné povědomí. Svoboda projevu, vyznání, sdělovacích prostředků a bezpečnost informací v sousedství EU má naprosto zásadní význam. Podpora přístupu občanů k internetu, svobodných a nezávislých sdělovacích prostředků, investigativní žurnalistiky a iniciativ zaměřených na spolupráci sdělovacích prostředků („media twinning“) mezi EU a zeměmi EPS by se měla stát jedním z nejdůležitějších cílů pro posílení odolnosti společnosti vůči agresivní propagandě. |
| --- | --- |

4.4.2.

Aby bylo možné zhodnotit a ocenit vliv EPS na potřeby lidí, je zcela zásadní obecné povědomí. Svoboda projevu, vyznání, sdělovacích prostředků a bezpečnost informací v sousedství EU má naprosto zásadní význam. Podpora přístupu občanů k internetu, svobodných a nezávislých sdělovacích prostředků, investigativní žurnalistiky a iniciativ zaměřených na spolupráci sdělovacích prostředků („media twinning“) mezi EU a zeměmi EPS by se měla stát jedním z nejdůležitějších cílů pro posílení odolnosti společnosti vůči agresivní propagandě.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Sociální dialog v zemích Východního partnerství, Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 40.

1

(2)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 91.

2

(3)  Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 1.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 3.

5

(6)  Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 89.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 6.

7

(8)  Viz též Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 27.

8

(9)  Viz též Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 37.

9

(10)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 32.

10

(11)  Viz též Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 34 a Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 48.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 9.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou 10.

13

(14)  Viz stanovisko EHSV k tématu Zapojení občanské společnosti ve Východním partnerství, Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 30 (2010, zpravodaj: pan Voleš); viz též stanovisko v Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 37.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 1.

15

(16)  Viz poznámka pod čarou 1.

16

(17)  Viz informační zpráva EHSV REX/432 – Využití sdělovacích prostředků k ovlivňování společenských a politických procesů v EU a ve východních sousedních zemích (dosud nepublikováno v Úředním věstníku).

17

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/99 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/99

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zrušení směrnice Rady 76/621/EHS, kterou se stanoví nejvyšší množství kyseliny erukové v olejích a tucích a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 (COD)]

(2015/C 383/14)

Dne 27. dubna 2015 se Evropský parlament a dne 11. května 2015 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zrušení směrnice Rady 76/621/EHS, kterou se stanoví nejvyšší množství kyseliny erukové v olejích a tucích a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 (COD)].

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 383/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 383/100

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009

[COM(2015) 180 final – 2015/0096 (COD)]

(2015/C 383/15)

Dne 30. dubna 2015 se Evropský parlament a dne 7. května 2015 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009

[COM(2015) 180 final – 2015/0096 (COD)].

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 1. července 2015), zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 1. července 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---