# Jurnalul Oficial L 266/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 266 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5813 octombrie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 266

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5813 octombrie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1828 al Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 al Comisiei din 23 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe | 3 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1830 al Comisiei din 8 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1831 al Comisiei din 7 octombrie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe | 14 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1832 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea de eritritol (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate cu valoare energetică redusă sau fără adaos de zahăr (
  1
  ) | 27 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1833 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora | 29 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1834 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 53 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare | 55 |
| | * | Decizia (PESC) 2015/1836 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei | 75 |
| | * | Decizia (PESC) 2015/1837 a Consiliului din 12 octombrie 2015 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă | 83 |
| | * | Decizia (PESC) 2015/1838 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Deciziei 2013/391/PESC în sprijinul punerii concrete în aplicare a Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora | 96 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2015/1828 al Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 al Comisiei din 23 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe

3

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1830 al Comisiei din 8 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1831 al Comisiei din 7 octombrie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe

14

*

Regulamentul (UE) 2015/1832 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea de eritritol (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate cu valoare energetică redusă sau fără adaos de zahăr (
  1
  )

1

27

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1833 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

29

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1834 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

53

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare

55

*

Decizia (PESC) 2015/1836 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

75

*

Decizia (PESC) 2015/1837 a Consiliului din 12 octombrie 2015 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

83

*

Decizia (PESC) 2015/1838 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Deciziei 2013/391/PESC în sprijinul punerii concrete în aplicare a Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1828 AL CONSILIULUI

din 12 octombrie 2015

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215,

având în vedere Decizia 2013/255/PESC a Consiliului din 31 mai 2013 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (1),

având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului (2) pune în aplicare majoritatea măsurilor prevăzute de Decizia 2013/255/PESC. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului (2) pune în aplicare majoritatea măsurilor prevăzute de Decizia 2013/255/PESC.

| (2) | La 12 octombrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/1836 (3) de modificare a Deciziei 2013/255/PESC. Decizia (PESC) 2015/1836 stabilește criteriile de includere pe listă a persoanelor, a entităților și a organismelor în anexele I și II la Decizia respectivă. Motivele pentru aceste includeri pe listă sunt prevăzute în considerentele din Decizia (PESC) 2015/1836 și Decizia 2013/255/PESC. |
| --- | --- |

(2)

La 12 octombrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/1836 (3) de modificare a Deciziei 2013/255/PESC. Decizia (PESC) 2015/1836 stabilește criteriile de includere pe listă a persoanelor, a entităților și a organismelor în anexele I și II la Decizia respectivă. Motivele pentru aceste includeri pe listă sunt prevăzute în considerentele din Decizia (PESC) 2015/1836 și Decizia 2013/255/PESC.

| (3) | Măsurile de înghețare a activelor intră în domeniul de aplicare al tratatului și, în consecință, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre, este necesară o acțiune la nivelul Uniunii pentru punerea în aplicare a acestora. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile de înghețare a activelor intră în domeniul de aplicare al tratatului și, în consecință, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre, este necesară o acțiune la nivelul Uniunii pentru punerea în aplicare a acestora.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 36/2012 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 36/2012 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 36/2012 se modifică după cum urmează:

| 1. | În articolul 15 se introduc următoarele alineate:
  „(1a)   Lista din anexa II cuprinde, de asemenea, persoane fizice sau juridice, entități și organisme care, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Decizia 2013/255/PESC a Consiliului (4), au fost identificate de către Consiliu ca încadrându-se într-una dintre următoarele categorii:






  (a) | oameni de afaceri importanți care acționează în Siria; |
| --- | --- | --- |

1.

În articolul 15 se introduc următoarele alineate:

„(1a)   Lista din anexa II cuprinde, de asemenea, persoane fizice sau juridice, entități și organisme care, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Decizia 2013/255/PESC a Consiliului (4), au fost identificate de către Consiliu ca încadrându-se într-una dintre următoarele categorii:

(a)

oameni de afaceri importanți care acționează în Siria;

| (b) | membri ai familiilor Assad sau Makhlouf; |
| --- | --- |

(b)

membri ai familiilor Assad sau Makhlouf;

| (c) | miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(c)

miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011;

| (d) | membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» sau echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(d)

membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» sau echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (e) | membri ai serviciilor de informații și de securitate siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(e)

membri ai serviciilor de informații și de securitate siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (f) | membri ai milițiilor afiliate regimului; |
| --- | --- |

(f)

membri ai milițiilor afiliate regimului;

| (g) | persoane, entitățil unități, agenții, organisme sau instituții care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice; |
| --- | --- |

(g)

persoane, entitățil unități, agenții, organisme sau instituții care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice;

și persoane fizice sau juridice și entitățile asociate acestora, cărora nu li se aplică articolul 21 din prezentul regulament.

(1b)   Persoanele, entitățile și organismele dintr-una din categoriile menționate la alineatul (1a) nu se includ sau se mențin pe lista persoanelor, entităților și organismelor din anexa II în cazul în care există suficiente informații privind faptul că acestea nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare.

(4)  Decizia 2013/255/PESC a Consiliului din 31 mai 2013 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (JO L 147, 1.6.2013, p. 14).”"

| 2. | Articolul 32 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Consiliul comunică decizia sa privind includerea pe listă, menționată la alineatul (1) din prezentul articol, inclusiv motivele acesteia, persoanei, entității sau organismului vizat, fie direct, dacă adresa este cunoscută, fie prin publicarea unui anunț, acordând persoanei, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a prezenta observații. În special în cazul în care o persoană, o entitate sau un organism este inclus pe lista din anexa II pe motivul că se încadrează într-una din categoriile de persoane, entități sau organisme prevăzute la articolul 15 alineatul (1a), acea persoană, entitate sau organism poate prezenta dovezi și observații cu privire la motivele pentru care consideră că desemnarea sa este nejustificată, deși se încadrează într-una dintre categoriile respective.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 32 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Consiliul comunică decizia sa privind includerea pe listă, menționată la alineatul (1) din prezentul articol, inclusiv motivele acesteia, persoanei, entității sau organismului vizat, fie direct, dacă adresa este cunoscută, fie prin publicarea unui anunț, acordând persoanei, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a prezenta observații. În special în cazul în care o persoană, o entitate sau un organism este inclus pe lista din anexa II pe motivul că se încadrează într-una din categoriile de persoane, entități sau organisme prevăzute la articolul 15 alineatul (1a), acea persoană, entitate sau organism poate prezenta dovezi și observații cu privire la motivele pentru care consideră că desemnarea sa este nejustificată, deși se încadrează într-una dintre categoriile respective.”

| 3. | Titlul anexei II se înlocuiește cu următorul text:
  „ANEXA II
  Lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor menționate la articolul 14, articolul 15 alineatul (1) litera (a) și la articolul 15 alineatul (1a)”. |
| --- | --- |

3.

Titlul anexei II se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA II

Lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor menționate la articolul 14, articolul 15 alineatul (1) litera (a) și la articolul 15 alineatul (1a)”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  JO L 147, 1.6.2013, p. 14.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului din 18 ianuarie 2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 (JO L 16, 19.1.2012, p. 1).

2

(3)  Decizia (PESC) 2015/1836 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (a se vedea pagina 75 din prezentul Jurnal Oficial).

3

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/3

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1829 AL COMISIEI

din 23 aprilie 2015

de completare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (1), în special articolul 7 alineatul (2), articolul 11 alineatul (1), articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf și articolul 15 alineatul (8),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (2), în special articolul 64 alineatul (6) litera (a) și articolul 66 alineatul (3) litera (d),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 a abrogat Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (3) și stabilește noi norme în temeiul cărora acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole și la anumite produse alimentare pe bază de produse agricole, puse în aplicare în cadrul pieței interne sau în țări terțe, pot fi finanțate integral sau parțial din bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 a abrogat Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (3) și stabilește noi norme în temeiul cărora acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole și la anumite produse alimentare pe bază de produse agricole, puse în aplicare în cadrul pieței interne sau în țări terțe, pot fi finanțate integral sau parțial din bugetul Uniunii.

| (2) | Normele stabilite în prezentul regulament se referă în principal la programele simple, gestionate de statele membre. Pentru programele multinaționale, gestionate direct de Comisie, ar trebui să se aplice Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Cu toate acestea, condițiile în care o organizație care formulează propuneri poate prezenta un program, prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament, ar trebui să se aplice atât programelor simple, cât și celor multinaționale. |
| --- | --- |

(2)

Normele stabilite în prezentul regulament se referă în principal la programele simple, gestionate de statele membre. Pentru programele multinaționale, gestionate direct de Comisie, ar trebui să se aplice Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Cu toate acestea, condițiile în care o organizație care formulează propuneri poate prezenta un program, prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament, ar trebui să se aplice atât programelor simple, cât și celor multinaționale.

| (3) | Articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 stabilește lista organizațiilor care formulează propuneri. Este necesar să se precizeze condițiile în care fiecare categorie de organizații care formulează propuneri poate prezenta o propunere privind cofinanțarea de către Uniune a unui program de informare și de promovare. Pentru a se asigura faptul că organizațiile care formulează propuneri sunt reprezentative pentru sectorul în cauză, trebuie să se precizeze nivelul de reprezentare necesar. Atunci când este posibil, ar trebui aplicată regula simplă de reprezentare a majorității sectorului. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 stabilește lista organizațiilor care formulează propuneri. Este necesar să se precizeze condițiile în care fiecare categorie de organizații care formulează propuneri poate prezenta o propunere privind cofinanțarea de către Uniune a unui program de informare și de promovare. Pentru a se asigura faptul că organizațiile care formulează propuneri sunt reprezentative pentru sectorul în cauză, trebuie să se precizeze nivelul de reprezentare necesar. Atunci când este posibil, ar trebui aplicată regula simplă de reprezentare a majorității sectorului.

| (4) | Acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune ar trebui să vizeze deschiderea unor noi piețe în țări terțe și ar trebui să fie realizate de o gamă mai largă de organizații. Pentru a încuraja concurența și pentru a asigura un acces cât mai larg cu putință la sistemul de promovare al Uniunii, ar trebui stabilite norme pentru a se asigura că o organizație nu primește sprijin pentru același program de promovare mai mult de două ori consecutiv. |
| --- | --- |

(4)

Acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune ar trebui să vizeze deschiderea unor noi piețe în țări terțe și ar trebui să fie realizate de o gamă mai largă de organizații. Pentru a încuraja concurența și pentru a asigura un acces cât mai larg cu putință la sistemul de promovare al Uniunii, ar trebui stabilite norme pentru a se asigura că o organizație nu primește sprijin pentru același program de promovare mai mult de două ori consecutiv.

| (5) | În vederea selectării organismelor responsabile pentru implementarea programelor simple, organizațiile care formulează propuneri trebuie să asigure cel mai bun raport calitate-preț, evitând în același timp orice conflict de interese. În cazul în care organizația care formulează propunerea este un organism de drept public, în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 4 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5), se vor aplica normele prevăzute în această directivă și transpuse în legislația națională. |
| --- | --- |

(5)

În vederea selectării organismelor responsabile pentru implementarea programelor simple, organizațiile care formulează propuneri trebuie să asigure cel mai bun raport calitate-preț, evitând în același timp orice conflict de interese. În cazul în care organizația care formulează propunerea este un organism de drept public, în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 4 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5), se vor aplica normele prevăzute în această directivă și transpuse în legislația națională.

| (6) | Sistemul de promovare al Uniunii ar trebui să completeze și să consolideze sistemele puse în aplicare de statele membre și ar trebui să se concentreze pe un mesaj al Uniunii. În această privință, acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune ar trebui să demonstreze că au o dimensiune specifică la nivelul Uniunii, pentru care trebuie stabilite criteriile necesare. |
| --- | --- |

(6)

Sistemul de promovare al Uniunii ar trebui să completeze și să consolideze sistemele puse în aplicare de statele membre și ar trebui să se concentreze pe un mesaj al Uniunii. În această privință, acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune ar trebui să demonstreze că au o dimensiune specifică la nivelul Uniunii, pentru care trebuie stabilite criteriile necesare.

| (7) | Până în prezent, în aproape două treimi din programele realizate în cadrul pieței interne, numai statul membru de origine a fost vizat de organizațiile care formulează propuneri. În plus, originea produselor poate fi acum vizibilă pe materialele de informare și de promovare, în anumite condiții. Pentru a se asigura o reală valoare adăugată la nivelul Uniunii, piețele vizate de programele cofinanțate de Uniune și realizate pe piața internă ar trebui extinse și nu ar trebui să se limiteze la statul membru de origine al organizației care formulează propunerea, cu excepția cazului în care programele transmit un mesaj privind sistemele europene de calitate sau practicile alimentare adecvate în conformitate cu Cartea albă a Comisiei Europene referitoare la o strategie privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (6). |
| --- | --- |

(7)

Până în prezent, în aproape două treimi din programele realizate în cadrul pieței interne, numai statul membru de origine a fost vizat de organizațiile care formulează propuneri. În plus, originea produselor poate fi acum vizibilă pe materialele de informare și de promovare, în anumite condiții. Pentru a se asigura o reală valoare adăugată la nivelul Uniunii, piețele vizate de programele cofinanțate de Uniune și realizate pe piața internă ar trebui extinse și nu ar trebui să se limiteze la statul membru de origine al organizației care formulează propunerea, cu excepția cazului în care programele transmit un mesaj privind sistemele europene de calitate sau practicile alimentare adecvate în conformitate cu Cartea albă a Comisiei Europene referitoare la o strategie privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (6).

| (8) | Pentru a se evita orice suprapuneri cu acțiunile de promovare finanțate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7), este necesar să se excludă de la finanțarea în temeiul prezentului regulament programele care au doar un impact local și să se favorizeze programele care vor funcționa la o scară semnificativă, în special pe piața internă, în ceea ce privește acoperirea transfrontalieră. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se evita orice suprapuneri cu acțiunile de promovare finanțate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7), este necesar să se excludă de la finanțarea în temeiul prezentului regulament programele care au doar un impact local și să se favorizeze programele care vor funcționa la o scară semnificativă, în special pe piața internă, în ceea ce privește acoperirea transfrontalieră.

| (9) | Acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune nu ar trebui să vizeze mărci comerciale sau originea produselor, ci ar trebui să transmită un mesaj al Uniunii. În acest sens, acțiunile de informare și de promovare de pe piața internă care acoperă un sistem menționat la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 ar trebui să transmită un mesaj privind caracteristicile sau garanțiile oferite de aceste sisteme, care vizează în special creșterea nivelului de cunoaștere și de recunoaștere a sistemelor de calitate ale Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Acțiunile de informare și de promovare cofinanțate de Uniune nu ar trebui să vizeze mărci comerciale sau originea produselor, ci ar trebui să transmită un mesaj al Uniunii. În acest sens, acțiunile de informare și de promovare de pe piața internă care acoperă un sistem menționat la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 ar trebui să transmită un mesaj privind caracteristicile sau garanțiile oferite de aceste sisteme, care vizează în special creșterea nivelului de cunoaștere și de recunoaștere a sistemelor de calitate ale Uniunii.

| (10) | În vederea informării consumatorilor, ar trebui să se precizeze că orice informații referitoare la impactul unui produs asupra sănătății trebuie să aibă o bază științifică recunoscută și trebuie să fie în conformitate cu anexa la Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (8) sau să fie acceptate de către autoritățile naționale competente responsabile cu sănătatea publică în țara în care sunt realizate operațiunile. |
| --- | --- |

(10)

În vederea informării consumatorilor, ar trebui să se precizeze că orice informații referitoare la impactul unui produs asupra sănătății trebuie să aibă o bază științifică recunoscută și trebuie să fie în conformitate cu anexa la Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (8) sau să fie acceptate de către autoritățile naționale competente responsabile cu sănătatea publică în țara în care sunt realizate operațiunile.

| (11) | Având în vedere natura specifică a măsurilor de promovare, ar trebui stabilite norme privind eligibilitatea costurilor suportate de beneficiar pentru implementarea programului. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere natura specifică a măsurilor de promovare, ar trebui stabilite norme privind eligibilitatea costurilor suportate de beneficiar pentru implementarea programului.

| (12) | Programele simple ar trebui finanțate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1306/2013. Articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 907/2014 al Comisiei (9) prevede că cheltuielile aferente garanțiilor ar trebui suportate de partea care constituie garanția. În conformitate cu articolul 126 alineatul (3) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care ar trebui să se aplice în cazul programelor multinaționale, costurile legate de o garanție de prefinanțare depusă de beneficiarul grantului ar trebui să fie considerate eligibile pentru finanțare din partea Uniunii. Pentru a se asigura un tratament egal al programelor simple și al programelor multinaționale, ambele putând fi prezentate de aceleași organizații care formulează propuneri, ar trebui să se adopte o derogare de la articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 907/2014 și să se permită eligibilitatea pentru finanțare din partea Uniunii a costurilor aferente garanțiilor. |
| --- | --- |

(12)

Programele simple ar trebui finanțate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1306/2013. Articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 907/2014 al Comisiei (9) prevede că cheltuielile aferente garanțiilor ar trebui suportate de partea care constituie garanția. În conformitate cu articolul 126 alineatul (3) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care ar trebui să se aplice în cazul programelor multinaționale, costurile legate de o garanție de prefinanțare depusă de beneficiarul grantului ar trebui să fie considerate eligibile pentru finanțare din partea Uniunii. Pentru a se asigura un tratament egal al programelor simple și al programelor multinaționale, ambele putând fi prezentate de aceleași organizații care formulează propuneri, ar trebui să se adopte o derogare de la articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 907/2014 și să se permită eligibilitatea pentru finanțare din partea Uniunii a costurilor aferente garanțiilor.

| (13) | Pentru a se proteja în mod eficient interesele financiare ale Uniunii, ar trebui adoptate măsuri adecvate de combatere a fraudei și a neglijențelor grave. În acest scop, ar trebui stabilite sancțiuni administrative ținând cont de principiul eficacității, de cel al disuasiunii și de cel al proporționalității. Sancțiunile administrative în temeiul prezentului regulament ar trebui considerate suficient de disuasive pentru a descuraja neconformitatea intenționată. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se proteja în mod eficient interesele financiare ale Uniunii, ar trebui adoptate măsuri adecvate de combatere a fraudei și a neglijențelor grave. În acest scop, ar trebui stabilite sancțiuni administrative ținând cont de principiul eficacității, de cel al disuasiunii și de cel al proporționalității. Sancțiunile administrative în temeiul prezentului regulament ar trebui considerate suficient de disuasive pentru a descuraja neconformitatea intenționată.

| (14) | Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei (10) de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 ar trebui abrogat. Cu toate acestea, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice în continuare în ceea ce privește programele care au fost selectate în conformitate cu dispozițiile sale, |
| --- | --- |

(14)

Din motive de claritate și de securitate juridică, Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei (10) de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 ar trebui abrogat. Cu toate acestea, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice în continuare în ceea ce privește programele care au fost selectate în conformitate cu dispozițiile sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Condițiile în care o organizație care formulează propuneri poate prezenta un program simplu sau multinațional

(1)   Organizațiile care formulează propuneri, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, pot înainta o propunere de program de informare și de promovare, cu condiția ca ele să fie reprezentative pentru sectorul sau produsul în cauză, după cum urmează:

| (a) | organizațiile profesionale sau interprofesionale stabilite într-un stat membru sau la nivelul Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) literele (a) și, respectiv, (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, sunt considerate a fi reprezentative pentru sectorul vizat de program:






  (i) | dacă reprezintă o proporție de cel puțin 50 % din numărul de producători sau 50 % din volumul sau din valoarea producției comercializabile a produsului (produselor) sau a sectorului în cauză, în statul membru respectiv sau la nivelul Uniunii; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

organizațiile profesionale sau interprofesionale stabilite într-un stat membru sau la nivelul Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) literele (a) și, respectiv, (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, sunt considerate a fi reprezentative pentru sectorul vizat de program:

(i)

dacă reprezintă o proporție de cel puțin 50 % din numărul de producători sau 50 % din volumul sau din valoarea producției comercializabile a produsului (produselor) sau a sectorului în cauză, în statul membru respectiv sau la nivelul Uniunii; sau

| (ii) | dacă este o organizație interprofesională recunoscută de statul membru în conformitate cu articolul 158 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11) sau cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (12); |
| --- | --- |

(ii)

dacă este o organizație interprofesională recunoscută de statul membru în conformitate cu articolul 158 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11) sau cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (12);

| (b) | un grup, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este considerat reprezentativ pentru denumirea protejată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 și vizată de program dacă grupul reprezintă cel puțin 50 % din volumul sau din valoarea producției comercializabile a produsului sau produselor cu denumire protejată; |
| --- | --- |

(b)

un grup, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este considerat reprezentativ pentru denumirea protejată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 și vizată de program dacă grupul reprezintă cel puțin 50 % din volumul sau din valoarea producției comercializabile a produsului sau produselor cu denumire protejată;

| (c) | o organizație de producători sau o asociație de organizații de producători, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este considerată reprezentativă pentru produsul (produsele) sau sectorul vizat(e) de program dacă este recunoscută de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 154 sau 156 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013; |
| --- | --- |

(c)

o organizație de producători sau o asociație de organizații de producători, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este considerată reprezentativă pentru produsul (produsele) sau sectorul vizat(e) de program dacă este recunoscută de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 154 sau 156 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013;

| (d) | cu excepția programelor desfășurate după pierderea încrederii consumatorilor, un organism din sectorul agroalimentar, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este reprezentativ pentru sectorul (sectoarele) vizat(e) de program dacă printre membrii săi se numără reprezentanți ai sectorului sau produsului (produselor) respectiv(e). |
| --- | --- |

(d)

cu excepția programelor desfășurate după pierderea încrederii consumatorilor, un organism din sectorul agroalimentar, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este reprezentativ pentru sectorul (sectoarele) vizat(e) de program dacă printre membrii săi se numără reprezentanți ai sectorului sau produsului (produselor) respectiv(e).

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) litera (a) punctul (i) și litera (b), pot fi acceptate praguri mai mici dacă organizația care formulează propunerea demonstrează în propunerea prezentată că există circumstanțe specifice, incluzând dovezi privind structura pieței, care ar justifica tratarea organizației care formulează propunerea ca fiind reprezentativă pentru produsul (produsele) sau sectorul în cauză.

(3)   Organizația care formulează propunerea dispune de resursele tehnice, financiare și profesionale necesare pentru realizarea în mod eficace a programului.

(4)   O organizație care formulează propuneri nu poate beneficia de mai mult de două ori consecutiv de sprijin pentru programe de informare și de promovare privind același produs sau sistem, realizate pe aceeași piață geografică.

Articolul 2

Selectarea organismelor responsabile cu implementarea programelor simple

(1)   Organizațiile care formulează propuneri trebuie să selecteze organismele responsabile cu implementarea programelor simple care să asigure cel mai bun raport calitate-preț. În cadrul acestui proces de selecție, ele trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a preveni orice situație în care implementarea imparțială și obiectivă a programului este compromisă din motive care implică un interes economic, o afinitate politică sau națională, legături de familie sau emoționale sau orice alt interes comun („conflict de interese”).

(2)   În cazul în care organizația care formulează propuneri este un organism de drept public, în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 4 din Directiva 2014/24/UE, ea trebuie să selecteze organismele responsabile cu implementarea programelor simple în conformitate cu legislația națională care transpune directiva menționată.

Articolul 3

Eligibilitatea programelor simple

(1)   Pentru a fi eligibile, programele simple trebuie:

| (a) | să respecte legislația Uniunii care reglementează produsele în cauză și comercializarea acestora; |
| --- | --- |

(a)

să respecte legislația Uniunii care reglementează produsele în cauză și comercializarea acestora;

| (b) | să aibă o amploare semnificativă, în special în ceea ce privește impactul transfrontalier măsurabil preconizat. În cadrul pieței interne, aceasta înseamnă că un program este implementat în cel puțin două state membre, cu un buget alocat în mod coerent, ținând seama în special de dimensiunile respective ale pieței din fiecare stat membru în cauză, sau că este implementat într-un singur stat membru, dacă respectivul stat membru este diferit de statul membru de origine al organizației (organizațiilor) care formulează propunerea. Această cerință nu se aplică programelor care transmit un mesaj referitor la sistemele de calitate ale Uniunii menționate la articolul 5 alineatul (4) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și programelor care transmit un mesaj referitor la practicile alimentare adecvate; |
| --- | --- |

(b)

să aibă o amploare semnificativă, în special în ceea ce privește impactul transfrontalier măsurabil preconizat. În cadrul pieței interne, aceasta înseamnă că un program este implementat în cel puțin două state membre, cu un buget alocat în mod coerent, ținând seama în special de dimensiunile respective ale pieței din fiecare stat membru în cauză, sau că este implementat într-un singur stat membru, dacă respectivul stat membru este diferit de statul membru de origine al organizației (organizațiilor) care formulează propunerea. Această cerință nu se aplică programelor care transmit un mesaj referitor la sistemele de calitate ale Uniunii menționate la articolul 5 alineatul (4) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și programelor care transmit un mesaj referitor la practicile alimentare adecvate;

| (c) | să aibă o dimensiune la nivelul Uniunii, în ceea ce privește atât conținutul mesajului, cât și impactul, în special să furnizeze informații privind standardele de producție europene, calitatea și siguranța produselor alimentare europene și cultura și practicile alimentare europene, să promoveze imaginea produselor europene pe piața internă și pe piețele internaționale, să crească gradul de cunoaștere a produselor și a logourilor europene în rândul publicului larg și în cadrul întreprinderilor comerciale. Acest lucru înseamnă, în special pentru un program de pe piața internă care acoperă unul sau mai multe sisteme menționate la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, că trebuie să se concentreze asupra acestui (acestor) sistem(e) în cadrul mesajului său principal privind Uniunea. Atunci când, în programul respectiv, unul sau mai multe produse ilustrează sistemul (sistemele) în cauză, acesta/acestea se prezintă sub forma unui mesaj secundar în raport cu mesajul principal privind Uniunea; |
| --- | --- |

(c)

să aibă o dimensiune la nivelul Uniunii, în ceea ce privește atât conținutul mesajului, cât și impactul, în special să furnizeze informații privind standardele de producție europene, calitatea și siguranța produselor alimentare europene și cultura și practicile alimentare europene, să promoveze imaginea produselor europene pe piața internă și pe piețele internaționale, să crească gradul de cunoaștere a produselor și a logourilor europene în rândul publicului larg și în cadrul întreprinderilor comerciale. Acest lucru înseamnă, în special pentru un program de pe piața internă care acoperă unul sau mai multe sisteme menționate la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, că trebuie să se concentreze asupra acestui (acestor) sistem(e) în cadrul mesajului său principal privind Uniunea. Atunci când, în programul respectiv, unul sau mai multe produse ilustrează sistemul (sistemele) în cauză, acesta/acestea se prezintă sub forma unui mesaj secundar în raport cu mesajul principal privind Uniunea;

(2)   În plus, dacă un mesaj transmis de un program se referă la informații privind impactul asupra sănătății, acest mesaj trebuie:

| (a) | în cadrul pieței interne, să fie în conformitate cu anexa la Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 sau să fie acceptat de autoritatea națională responsabilă cu sănătatea publică în statul membru în care sunt realizate operațiunile; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul pieței interne, să fie în conformitate cu anexa la Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 sau să fie acceptat de autoritatea națională responsabilă cu sănătatea publică în statul membru în care sunt realizate operațiunile;

| (b) | în țări terțe, să fie acceptat de autoritatea națională responsabilă cu sănătatea publică în țara în care sunt realizate operațiunile. |
| --- | --- |

(b)

în țări terțe, să fie acceptat de autoritatea națională responsabilă cu sănătatea publică în țara în care sunt realizate operațiunile.

Articolul 4

Costurile programelor simple care sunt eligibile pentru finanțare din partea Uniunii

(1)   Costurile eligibile pentru finanțare din partea Uniunii sunt costuri care îndeplinesc toate criteriile următoare:

| (a) | sunt suportate efectiv, în decursul implementării programului, de organizația care formulează propunerea, cu excepția costurilor legate de rapoartele finale și de evaluare; |
| --- | --- |

(a)

sunt suportate efectiv, în decursul implementării programului, de organizația care formulează propunerea, cu excepția costurilor legate de rapoartele finale și de evaluare;

| (b) | sunt indicate în bugetul general estimat al programului; |
| --- | --- |

(b)

sunt indicate în bugetul general estimat al programului;

| (c) | sunt necesare pentru implementarea programului care face obiectul cofinanțării; |
| --- | --- |

(c)

sunt necesare pentru implementarea programului care face obiectul cofinanțării;

| (d) | sunt identificabile și verificabile, fiind în special înregistrate în evidențele contabile ale organizației care formulează propunerea și determinate în conformitate cu standardele de contabilitate aplicabile în statul membru în care este stabilită organizația care formulează propunerea; |
| --- | --- |

(d)

sunt identificabile și verificabile, fiind în special înregistrate în evidențele contabile ale organizației care formulează propunerea și determinate în conformitate cu standardele de contabilitate aplicabile în statul membru în care este stabilită organizația care formulează propunerea;

| (e) | respectă cerințele legislației fiscale și sociale aplicabile; |
| --- | --- |

(e)

respectă cerințele legislației fiscale și sociale aplicabile;

| (f) | sunt rezonabile, justificate și respectă principiul bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește economia și eficiența. |
| --- | --- |

(f)

sunt rezonabile, justificate și respectă principiul bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește economia și eficiența.

(2)   Cererea de propuneri menționată la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 precizează categoriile de costuri considerate eligibile pentru finanțare din partea Uniunii.

Cu toate acestea, următoarele categorii de costuri sunt eligibile:

| (a) | prin derogare de la articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 907/2014, costurile legate de garanția de prefinanțare furnizată de o bancă sau de o instituție financiară și depusă de organizația care formulează propunerea, în cazul în care garanția este obligatorie în conformitate cu articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014; |
| --- | --- |

(a)

prin derogare de la articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 907/2014, costurile legate de garanția de prefinanțare furnizată de o bancă sau de o instituție financiară și depusă de organizația care formulează propunerea, în cazul în care garanția este obligatorie în conformitate cu articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014;

| (b) | costurile legate de auditurile externe, în cazul în care respectivele audituri sunt obligatorii pentru a sprijini cererile de plată; |
| --- | --- |

(b)

costurile legate de auditurile externe, în cazul în care respectivele audituri sunt obligatorii pentru a sprijini cererile de plată;

| (c) | costurile cu personalul, limitate la salarii, cheltuieli de asigurări sociale și alte costuri incluse în remunerarea personalului alocat pentru implementarea programului, care derivă din legislația națională aplicabilă sau din contractul de muncă, costurile cu persoanele fizice care lucrează în baza unui contract încheiat direct cu organizația care formulează propunerea, altul decât un contract de muncă, sau sunt detașate de un terț în schimbul unei plăți; |
| --- | --- |

(c)

costurile cu personalul, limitate la salarii, cheltuieli de asigurări sociale și alte costuri incluse în remunerarea personalului alocat pentru implementarea programului, care derivă din legislația națională aplicabilă sau din contractul de muncă, costurile cu persoanele fizice care lucrează în baza unui contract încheiat direct cu organizația care formulează propunerea, altul decât un contract de muncă, sau sunt detașate de un terț în schimbul unei plăți;

| (d) | taxa pe valoarea adăugată (TVA), în cazul în care nu este recuperabilă în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și este plătită de un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (14); |
| --- | --- |

(d)

taxa pe valoarea adăugată (TVA), în cazul în care nu este recuperabilă în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și este plătită de un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (14);

| (e) | costurile studiilor de evaluare a rezultatelor acțiunilor de informare și de promovare, menționate la articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, efectuate de un organism extern, independent și calificat. |
| --- | --- |

(e)

costurile studiilor de evaluare a rezultatelor acțiunilor de informare și de promovare, menționate la articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, efectuate de un organism extern, independent și calificat.

(3)   Costurile indirecte eligibile sunt stabilite prin aplicarea unei rate forfetare de 4 % din totalul costurilor directe eligibile cu personalul ale organizației care formulează propunerea.

Articolul 5

Sancțiuni administrative privind programele simple

(1)   În cazul unor nereguli, organizației care formulează propunerea i se aplică o sancțiune administrativă, constând în plata a de două ori diferența dintre suma plătită sau solicitată inițial și suma efectiv datorată.

(2)   În cazul unei abateri grave, în special recurența neregulilor menționate la alineatul (1), sau în cazul în care organizația care formulează propunerea a fost găsită vinovată de încălcări grave ale obligațiilor care îi revin în cadrul procedurii de selecție a programelor sau în cadrul desfășurării acestora, organizația care formulează propunerea este exclusă de la dreptul de a participa la acțiunile de informare și de promovare timp de trei ani de la data la care este stabilită încălcarea.

Articolul 6

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 501/2008 se abrogă. Cu toate acestea, el rămâne aplicabil pentru programele aprobate în conformitate cu dispozițiile sale înainte de 1 decembrie 2015.

Articolul 7

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 decembrie 2015 pentru propunerile de programe depuse cu începere de la 1 decembrie 2015 și după aceea.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 aprilie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 56.

1

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (JO L 3, 5.1.2008, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

4

(5)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65). Directiva 2004/18/CE se abrogă cu începere de la 18 aprilie 2016.

5

(6)  COM(2007) 279 final, 30.5.2007.

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (JO L 404, 30.12.2006, p. 9).

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) nr. 907/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea și închiderea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 255, 28.8.2014, p. 18).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (JO L 147, 6.6.2008, p. 3).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 343, 14.12.2012, p. 1).

13

(14)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

14

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/9

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1830 AL COMISIEI

din 8 iulie 2015

de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 75 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei (2) definește caracteristicile fizico–chimice și organoleptice ale uleiului de măsline și ale uleiului din resturi de măsline și stabilește metodele de evaluare a caracteristicilor respective. Metodele menționate și valorile-limită pentru caracteristicile uleiurilor sunt actualizate periodic în temeiul opiniilor experților chimiști și în concordanță cu rezultatele lucrărilor Consiliului Oleicol Internațional (IOC). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei (2) definește caracteristicile fizico–chimice și organoleptice ale uleiului de măsline și ale uleiului din resturi de măsline și stabilește metodele de evaluare a caracteristicilor respective. Metodele menționate și valorile-limită pentru caracteristicile uleiurilor sunt actualizate periodic în temeiul opiniilor experților chimiști și în concordanță cu rezultatele lucrărilor Consiliului Oleicol Internațional (IOC).

| (2) | Pentru a se asigura punerea în aplicare la nivelul Uniunii a celor mai recente standarde internaționale stabilite de IOC, ar trebui să fie ajustate valorile limitelor inferioare aplicabile acidului linoleic prevăzute într-o notă la al doilea tabel din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91. În plus, referința la anul 2015 în calendarul de reducere treptată a limitei esterilor etilici ai acizilor grași pentru uleiul de măsline extravirgin, în anexa respectivă, ar trebui înlocuită cu o referință la anul 2016. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a se asigura punerea în aplicare la nivelul Uniunii a celor mai recente standarde internaționale stabilite de IOC, ar trebui să fie ajustate valorile limitelor inferioare aplicabile acidului linoleic prevăzute într-o notă la al doilea tabel din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91. În plus, referința la anul 2015 în calendarul de reducere treptată a limitei esterilor etilici ai acizilor grași pentru uleiul de măsline extravirgin, în anexa respectivă, ar trebui înlocuită cu o referință la anul 2016.

| (3) | Metoda pentru detectarea prezenței în uleiurile de măsline a uleiurilor vegetale străine, prevăzută în anexa XXa la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, nu se mai utilizează. Prin urmare, ar trebui eliminată o notă la primul tabel din anexa I la respectivul regulament, care face referire la această metodă. |
| --- | --- |

(3)

Metoda pentru detectarea prezenței în uleiurile de măsline a uleiurilor vegetale străine, prevăzută în anexa XXa la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, nu se mai utilizează. Prin urmare, ar trebui eliminată o notă la primul tabel din anexa I la respectivul regulament, care face referire la această metodă.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles 8 iulie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (JO L 248, 5.9.1991, p. 1).

2

---

ANEXĂ

ANEXA I

CARACTERISTICILE ULEIURILOR DE MĂSLINE

| Categorie | Esteri etilici ai acizilor grași (EEAG) (*) | Aciditate
  (%) (*) | Indice de peroxid
  mEq O2/kg (*) | Ceruri
  mg/kg (**) | Monopalmitat de 2-gliceril
  (%) | Stigmastadiene
  mg/kg (1) | Diferență: ECN42 (HPLC) și ECN42
  (calcul teoretic) | K232 (*) | K268 sau K270 (*) | Delta-K (*) | Evaluare organoleptică
  Mediana defectului (Md) (*) | Evaluare organoleptică
  Mediana atributului fructat (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ulei de măsline extravirgin |

Categorie

Esteri etilici ai acizilor grași (EEAG) (*)

Aciditate

(%) (*)

Indice de peroxid

mEq O2/kg (*)

Ceruri

mg/kg (**)

Monopalmitat de 2-gliceril

(%)

Stigmastadiene

mg/kg (1)

Diferență: ECN42 (HPLC) și ECN42

(calcul teoretic)

K232 (*)

K268 sau K270 (*)

Delta-K (*)

Evaluare organoleptică

Mediana defectului (Md) (*)

Evaluare organoleptică

Mediana atributului fructat (Mf) (*)

1.

Ulei de măsline extravirgin

EEAG ≤ 40 mg/kg (anul agricol 2013-2014) (2)

EEAG ≤ 35 mg/kg (anii agricoli 2014-2016)

EEAG ≤ 30 mg/kg (anii agricoli ulteriori anului 2016)

≤ 0,8

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9 dacă procentul de acid palmitic total ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0 dacă procentul de acid palmitic total > 14 %

| 2. | Ulei de măsline virgin |
| --- | --- |

2.

Ulei de măsline virgin

—

≤ 2,0

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9 dacă procentul de acid palmitic total ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0 dacă procentul de acid palmitic total > 14 %

| 3. | Ulei de măsline lampant |
| --- | --- |

3.

Ulei de măsline lampant

—

> 2,0

—

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (3)

≤ 0,9 dacă procentul de acid palmitic total ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (4)

—

≤ 1,1 dacă procentul de acid palmitic total > 14 %

| 4. | Ulei de măsline rafinat |
| --- | --- |

4.

Ulei de măsline rafinat

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9 dacă procentul de acid palmitic total ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 dacă procentul de acid palmitic total > 14 %

| 5. | Ulei de măsline compus din uleiuri de măsline rafinate și uleiuri de măsline virgine |
| --- | --- |

5.

Ulei de măsline compus din uleiuri de măsline rafinate și uleiuri de măsline virgine

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9 dacă procentul de acid palmitic total ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 dacă procentul de acid palmitic total > 14 %

| 6. | Ulei brut din resturi de măsline |
| --- | --- |

6.

Ulei brut din resturi de măsline

—

—

—

C40 + C42 + C44 + C46 > 350 (5)

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Ulei rafinat din resturi de măsline |
| --- | --- |

7.

Ulei rafinat din resturi de măsline

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Ulei din resturi de măsline |
| --- | --- |

8.

Ulei din resturi de măsline

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Categorie | Compoziția de acizi grași (6) | Suma izomerilor trans ai acidului oleic
  (%) | Suma izomerilor trans ai acidului linoleic și ai acidului linolenic
  (%) | Conținutul de steroli | Steroli totali
  (mg/kg) | Eritrodiol și uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristic
  (%) | Linolenic
  (%) | Arahidic
  (%) | Eicosenoic
  (%) | Behenic
  (%) | Lignoceric
  (%) | Colesterol
  (%) | Brasicasterol
  (%) | Campesterol (7)

  (%) | Stigmasterol
  (%) | β-Sitosterol ap (8)

  (%) (**) | Delta-7-Stigmastenol (7)

  (%) |
| 1. | Ulei de măsline extravirgin |

Categorie

Compoziția de acizi grași (6)

Suma izomerilor trans ai acidului oleic

(%)

Suma izomerilor trans ai acidului linoleic și ai acidului linolenic

(%)

Conținutul de steroli

Steroli totali

(mg/kg)

Eritrodiol și uvaol

(%) (**)

Miristic

(%)

Linolenic

(%)

Arahidic

(%)

Eicosenoic

(%)

Behenic

(%)

Lignoceric

(%)

Colesterol

(%)

Brasicasterol

(%)

Campesterol (7)

(%)

Stigmasterol

(%)

β-Sitosterol ap (8)

(%) (**)

Delta-7-Stigmastenol (7)

(%)

1.

Ulei de măsline extravirgin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Ulei de măsline virgin |
| --- | --- |

2.

Ulei de măsline virgin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Ulei de măsline lampant |
| --- | --- |

3.

Ulei de măsline lampant

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (9)

| 4. | Ulei de măsline rafinat |
| --- | --- |

4.

Ulei de măsline rafinat

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Ulei de măsline compus din uleiuri de măsline rafinate și uleiuri de măsline virgine |
| --- | --- |

5.

Ulei de măsline compus din uleiuri de măsline rafinate și uleiuri de măsline virgine

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Ulei brut din resturi de măsline |
| --- | --- |

6.

Ulei brut din resturi de măsline

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (10)

| 7. | Ulei rafinat din resturi de măsline |
| --- | --- |

7.

Ulei rafinat din resturi de măsline

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Ulei din resturi de măsline |
| --- | --- |

8.

Ulei din resturi de măsline

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Camp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Note:

| (a) | Rezultatele analizelor trebuie exprimate cu același număr de zecimale ca cele indicate pentru fiecare caracteristică. Ultima cifră trebuie mărită cu o unitate în cazul în care cifra următoare este mai mare de 4. |
| --- | --- |

(a)

Rezultatele analizelor trebuie exprimate cu același număr de zecimale ca cele indicate pentru fiecare caracteristică. Ultima cifră trebuie mărită cu o unitate în cazul în care cifra următoare este mai mare de 4.

| (b) | Este de ajuns ca o singură caracteristică să nu fie conformă cu valorile indicate pentru ca uleiul să fie încadrat într-o altă categorie sau să fie declarat neconform din punct de vedere al purității, în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(b)

Este de ajuns ca o singură caracteristică să nu fie conformă cu valorile indicate pentru ca uleiul să fie încadrat într-o altă categorie sau să fie declarat neconform din punct de vedere al purității, în sensul prezentului regulament.

| (c) | Caracteristicile indicate cu asterisc (*), care fac referire la calitatea uleiului, semnifică următoarele: – pentru uleiul de măsline lampant, limitele aferente pot să nu fie respectate în mod simultan; – pentru uleiurile de măsline virgine, nerespectarea cel puțin a uneia dintre aceste limite implică schimbarea categoriei, cu toate că uleiul rămâne clasificat într-una din categoriile de uleiuri de măsline virgine. |
| --- | --- |

(c)

Caracteristicile indicate cu asterisc (*), care fac referire la calitatea uleiului, semnifică următoarele: – pentru uleiul de măsline lampant, limitele aferente pot să nu fie respectate în mod simultan; – pentru uleiurile de măsline virgine, nerespectarea cel puțin a uneia dintre aceste limite implică schimbarea categoriei, cu toate că uleiul rămâne clasificat într-una din categoriile de uleiuri de măsline virgine.

| (d) | Caracteristicile marcate cu două asteriscuri (**) implică faptul că, pentru toate uleiurile din resturi de măsline, limitele aferente pot să nu fie respectate în mod simultan. |
| --- | --- |

(d)

Caracteristicile marcate cu două asteriscuri (**) implică faptul că, pentru toate uleiurile din resturi de măsline, limitele aferente pot să nu fie respectate în mod simultan.

Apendice

ARBORELE DECIZIONAL

Arborele decizional referitor la campesterol pentru uleiurile de măsline virgine și extravirgine:

Ceilalți parametri respectă limitele stabilite în prezentul regulament.

Arborele decizional referitor la Delta-7-stigmastenol:

| — | Uleiuri de măsline extravirgine și virgine |
| --- | --- |

—

Uleiuri de măsline extravirgine și virgine

Image

Ceilalți parametri respectă limitele stabilite în prezentul regulament.

| — | Uleiuri din resturi de măsline (brute și rafinate) |
| --- | --- |

—

Uleiuri din resturi de măsline (brute și rafinate)

Image

---

(1)  Suma izomerilor care ar putea să fie (sau să nu fie) separați prin coloana capilară.

1

(2)  Limita se aplică uleiurilor de măsline produse începând cu data de 1 martie 2014.

2

(3)  Uleiurile cu un conținut de ceară cuprins între 300 mg/kg și 350 mg/kg sunt considerate ulei de măsline lampant în cazul în care cantitatea totală de alcooli alifatici este mai mică sau egală cu 350 mg/kg sau în cazul în care procentul de eritrodiol și uvaol este mai mic sau egal cu 3,5.

3

(4)  Mediana defectului poate fi mai mică sau egală cu 3,5 și mediana atributului fructat este egală cu 0.

4

(5)  Uleiurile cu un conținut de ceară cuprins între 300 mg/kg și 350 mg/kg sunt considerate uleiuri brute din resturi de măsline dacă conținutul total de alcooli alifatici depășește 350 mg/kg și dacă conținutul de eritrodiol și uvaol depășește 3,5 %.

5

(6)  Conținutul de alți acizi grași (%): palmitic: 7,50-20,00; palmitoleic: 0,30-3,50; heptadecanoic: ≤ 0,30; heptadecenoic: ≤ 0,30; stearic: 0,50-5,00; oleic: 55,00-83,00; linoleic: 2,50-21,00.

6

(7)  A se vedea apendicele la prezenta anexă.

7

(8)  β-Sitosterol ap: delta-5,23-stigmastadienol + colesterol + betasitosterol + sitostanol + delta-5-avenasterol + delta-5,24-stigmastadienol.

8

(9)  Uleiurile cu un conținut de ceară cuprins între 300 mg/kg și 350 mg/kg sunt considerate ulei de măsline lampant în cazul în care cantitatea totală de alcooli alifatici este mai mică sau egală cu 350 mg/kg sau în cazul în care procentul de eritrodiol și uvaol este mai mic sau egal cu 3,5.

9

(10)  Uleiurile cu un conținut de ceară cuprins între 300 mg/kg și 350 mg/kg sunt considerate uleiuri brute din resturi de măsline dacă conținutul total de alcooli alifatici depășește 350 mg/kg sau dacă conținutul de eritrodiol și uvaol depășește 3,5 %.

10

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1831 AL COMISIEI

din 7 octombrie 2015

de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (1), în special articolul 4 alineatul (3), articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf, articolul 14 alineatul (1) al doilea paragraf și articolul 25,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 a abrogat Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (2) și stabilește noi reguli privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe. De asemenea, regulamentul respectiv conferă Comisiei competența de a adopta, în acest sens, acte delegate și de punere în aplicare. Pentru a se asigura că noul cadru juridic funcționează fără probleme și se aplică uniform, este necesar ca anumite norme să fie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Respectivele acte ar trebui să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei (3), care este abrogat de Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 a abrogat Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (2) și stabilește noi reguli privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe. De asemenea, regulamentul respectiv conferă Comisiei competența de a adopta, în acest sens, acte delegate și de punere în aplicare. Pentru a se asigura că noul cadru juridic funcționează fără probleme și se aplică uniform, este necesar ca anumite norme să fie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Respectivele acte ar trebui să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei (3), care este abrogat de Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 al Comisiei (4).

| (2) | Acțiunile de informare și de promovare nu ar trebui să se axeze pe originea produselor. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este posibil să se indice originea produselor, în anumite condiții. Ar trebui stabilite norme care să garanteze în special că indicarea originii nu subminează principalul mesaj al Uniunii transmis prin intermediul unui program. |
| --- | --- |

(2)

Acțiunile de informare și de promovare nu ar trebui să se axeze pe originea produselor. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este posibil să se indice originea produselor, în anumite condiții. Ar trebui stabilite norme care să garanteze în special că indicarea originii nu subminează principalul mesaj al Uniunii transmis prin intermediul unui program.

| (3) | Pentru a evita orice risc de confuzie în percepția publicului vizat în ceea ce privește diferența dintre o campanie generică referitoare la origine și o campanie care se referă la produse specifice înregistrate în cadrul sistemelor de calitate ale Uniunii cu o indicație geografică protejată, indicarea originii ar trebui să se limiteze doar la originea națională. Cu toate acestea, luând în considerare lista sistemelor eligibile stabilite la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, ar trebui să fie posibil ca pentru respectivele sisteme specifice să se indice originea și altfel decât ca origine națională. În plus, ar trebui să fie posibil să se menționeze o origine supranațională, de exemplu nordică, alpină sau mediteraneeană, corespunzătoare unei referințe comune paneuropene. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a evita orice risc de confuzie în percepția publicului vizat în ceea ce privește diferența dintre o campanie generică referitoare la origine și o campanie care se referă la produse specifice înregistrate în cadrul sistemelor de calitate ale Uniunii cu o indicație geografică protejată, indicarea originii ar trebui să se limiteze doar la originea națională. Cu toate acestea, luând în considerare lista sistemelor eligibile stabilite la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, ar trebui să fie posibil ca pentru respectivele sisteme specifice să se indice originea și altfel decât ca origine națională. În plus, ar trebui să fie posibil să se menționeze o origine supranațională, de exemplu nordică, alpină sau mediteraneeană, corespunzătoare unei referințe comune paneuropene.

| (4) | Acțiunile de informare și de promovare nu ar trebui să fie orientate în funcție de mărcile comerciale. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este posibil să se indice mărcile produselor în cursul anumitor operațiuni sau în anumite condiții. Afișarea mărcilor ar trebui limitată la demonstrații și degustări, cu alte cuvinte la activitățile prevăzute special pentru a crește vânzările, precum și la materialele de informare și de promovare corespunzătoare utilizate în cursul acestor activități specifice. Ar trebui stabilite reguli pentru a se asigura că fiecare marcă este vizibilă în aceeași măsură, iar imaginea sa grafică este de dimensiuni mai mici decât imaginea mesajului principal al campaniei Uniunii. Pentru a se garanta în continuare faptul că acțiunile nu sunt axate pe mărci comerciale, ar trebui prevăzute reguli care să asigure că sunt prezentate mai multe mărci, cu excepția unor circumstanțe bine justificate, și că suprafața dedicată mărcilor este limitată la un procentaj maxim din spațiul dedicat comunicării. |
| --- | --- |

(4)

Acțiunile de informare și de promovare nu ar trebui să fie orientate în funcție de mărcile comerciale. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, este posibil să se indice mărcile produselor în cursul anumitor operațiuni sau în anumite condiții. Afișarea mărcilor ar trebui limitată la demonstrații și degustări, cu alte cuvinte la activitățile prevăzute special pentru a crește vânzările, precum și la materialele de informare și de promovare corespunzătoare utilizate în cursul acestor activități specifice. Ar trebui stabilite reguli pentru a se asigura că fiecare marcă este vizibilă în aceeași măsură, iar imaginea sa grafică este de dimensiuni mai mici decât imaginea mesajului principal al campaniei Uniunii. Pentru a se garanta în continuare faptul că acțiunile nu sunt axate pe mărci comerciale, ar trebui prevăzute reguli care să asigure că sunt prezentate mai multe mărci, cu excepția unor circumstanțe bine justificate, și că suprafața dedicată mărcilor este limitată la un procentaj maxim din spațiul dedicat comunicării.

| (5) | Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 permite organizațiilor care formulează propuneri să pună în aplicare anumite părți din programele lor. Ar trebui să se stabilească normele de aplicare a acestor prevederi. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 permite organizațiilor care formulează propuneri să pună în aplicare anumite părți din programele lor. Ar trebui să se stabilească normele de aplicare a acestor prevederi.

| (6) | Programele simple vor fi puse în aplicare prin gestionare partajată între statele membre și Uniune, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în timp ce programele multinaționale vor fi finanțate potrivit normelor de gestionare directă, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Dat fiind faptul că aceeași organizație care formulează o propunere ar putea avea atât programe simple, cât și programe multinaționale, normele de aplicare pentru cele două tipuri de programe ar trebui să varieze cât mai puțin posibil. În acest scop, programele simple ar trebui să facă obiectul unor norme echivalente dispozițiilor Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 privind granturile care se aplică programelor multinaționale, cum ar fi, de exemplu, absența cerinței de depunere a unei garanții pentru a asigura executarea satisfăcătoare a contractului. |
| --- | --- |

(6)

Programele simple vor fi puse în aplicare prin gestionare partajată între statele membre și Uniune, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în timp ce programele multinaționale vor fi finanțate potrivit normelor de gestionare directă, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Dat fiind faptul că aceeași organizație care formulează o propunere ar putea avea atât programe simple, cât și programe multinaționale, normele de aplicare pentru cele două tipuri de programe ar trebui să varieze cât mai puțin posibil. În acest scop, programele simple ar trebui să facă obiectul unor norme echivalente dispozițiilor Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 privind granturile care se aplică programelor multinaționale, cum ar fi, de exemplu, absența cerinței de depunere a unei garanții pentru a asigura executarea satisfăcătoare a contractului.

| (7) | Statele membre sunt responsabile de punerea adecvată în aplicare a programelor simple selectate de către Comisie. Ar trebui să se prevadă dispoziții privind desemnarea autorităților naționale responsabile cu punerea în aplicare a prezentului regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme, ar trebui să fie stabilite normele privind încheierea de contracte pentru punerea în aplicare a programelor simple selectate. În acest scop, Comisia ar trebui să pună la dispoziția statelor membre un model de contract și ar trebui stabilit un termen rezonabil pentru încheierea contractelor. Cu toate acestea, având în vedere diferitele tipuri de acțiuni care ar putea fi prevăzute în cadrul unui program, ar trebui să se acorde flexibilitate în ceea ce privește data de începere a punerii în aplicare a programului. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre sunt responsabile de punerea adecvată în aplicare a programelor simple selectate de către Comisie. Ar trebui să se prevadă dispoziții privind desemnarea autorităților naționale responsabile cu punerea în aplicare a prezentului regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme, ar trebui să fie stabilite normele privind încheierea de contracte pentru punerea în aplicare a programelor simple selectate. În acest scop, Comisia ar trebui să pună la dispoziția statelor membre un model de contract și ar trebui stabilit un termen rezonabil pentru încheierea contractelor. Cu toate acestea, având în vedere diferitele tipuri de acțiuni care ar putea fi prevăzute în cadrul unui program, ar trebui să se acorde flexibilitate în ceea ce privește data de începere a punerii în aplicare a programului.

| (8) | În interesul unei bune gestiuni financiare, organizațiile care formulează propuneri și organismele de punere în aplicare ar trebui să aibă obligația de a păstra evidențe și alte documente justificative necesare pentru a dovedi punerea în aplicare corectă a programului și eligibilitatea pentru finanțare din partea Uniunii a cheltuielilor declarate. |
| --- | --- |

(8)

În interesul unei bune gestiuni financiare, organizațiile care formulează propuneri și organismele de punere în aplicare ar trebui să aibă obligația de a păstra evidențe și alte documente justificative necesare pentru a dovedi punerea în aplicare corectă a programului și eligibilitatea pentru finanțare din partea Uniunii a cheltuielilor declarate.

| (9) | Statele membre ar trebui să controleze punerea în aplicare a programelor simple, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Ele ar trebui, de asemenea, să fie obligate să aprobe selectarea organismului de punere în aplicare înainte de încheierea contractului cu organizația care formulează propunerea și de a verifica orice cerere de plată înainte de efectuarea oricărei plăți. Cu excepția cererilor de plată a unui avans, toate cererile de plăți ar trebui să includă un raport financiar în care să se declare și să se specifice costurile eligibile suportate de organizația care formulează propunerea, un raport cu privire la execuția tehnică a programului și, în plus, un raport de evaluare pentru cererile de plată a soldului. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre ar trebui să controleze punerea în aplicare a programelor simple, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Ele ar trebui, de asemenea, să fie obligate să aprobe selectarea organismului de punere în aplicare înainte de încheierea contractului cu organizația care formulează propunerea și de a verifica orice cerere de plată înainte de efectuarea oricărei plăți. Cu excepția cererilor de plată a unui avans, toate cererile de plăți ar trebui să includă un raport financiar în care să se declare și să se specifice costurile eligibile suportate de organizația care formulează propunerea, un raport cu privire la execuția tehnică a programului și, în plus, un raport de evaluare pentru cererile de plată a soldului.

| (10) | În vederea simplificării și reducerii efortului administrativ, perioada la care se referă rapoartele intermediare și cererile de plată aferente ar trebui stabilită la un an. Totodată, ar trebui să se prezinte un certificat privind declarațiile financiare, emis de un auditor independent și calificat, în cazul în care se solicită rambursarea anumitor sume. Certificatul ar trebui să furnizeze dovezi pentru statele membre în ceea ce privește eligibilitatea costurilor declarate. |
| --- | --- |

(10)

În vederea simplificării și reducerii efortului administrativ, perioada la care se referă rapoartele intermediare și cererile de plată aferente ar trebui stabilită la un an. Totodată, ar trebui să se prezinte un certificat privind declarațiile financiare, emis de un auditor independent și calificat, în cazul în care se solicită rambursarea anumitor sume. Certificatul ar trebui să furnizeze dovezi pentru statele membre în ceea ce privește eligibilitatea costurilor declarate.

| (11) | Pentru a permite statelor membre să verifice dacă materialele produse în contextul punerii în aplicare a unui program respectă legislația Uniunii astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și, în special, dacă au fost aplicate dispozițiile referitoare la mesajul principal al Uniunii, menționarea originii și afișarea mărcilor, ar trebui formulată o dispoziție care să impună prezentarea către statele membre a materialului utilizat, inclusiv a elementelor vizuale. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite statelor membre să verifice dacă materialele produse în contextul punerii în aplicare a unui program respectă legislația Uniunii astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și, în special, dacă au fost aplicate dispozițiile referitoare la mesajul principal al Uniunii, menționarea originii și afișarea mărcilor, ar trebui formulată o dispoziție care să impună prezentarea către statele membre a materialului utilizat, inclusiv a elementelor vizuale.

| (12) | Pentru a furniza un fond de rulment organizațiilor care formulează propuneri, ar trebui să se ia măsuri pentru efectuarea unor plăți în avans. Pentru a proteja în mod eficient interesele financiare ale Uniunii, plata avansului ar trebui să fie condiționată de constituirea unei garanții. Această garanție ar trebui să rămână în vigoare până la plata soldului, când este lichidat avansul. Având în vedere că organizațiile care formulează propuneri stabilite în statele membre și care primesc asistență financiară pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește furnizarea unei garanții pentru întreaga sumă a avansului, ar trebui prevăzute dispoziții specifice care să le permită să obțină avansuri în două tranșe. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a furniza un fond de rulment organizațiilor care formulează propuneri, ar trebui să se ia măsuri pentru efectuarea unor plăți în avans. Pentru a proteja în mod eficient interesele financiare ale Uniunii, plata avansului ar trebui să fie condiționată de constituirea unei garanții. Această garanție ar trebui să rămână în vigoare până la plata soldului, când este lichidat avansul. Având în vedere că organizațiile care formulează propuneri stabilite în statele membre și care primesc asistență financiară pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește furnizarea unei garanții pentru întreaga sumă a avansului, ar trebui prevăzute dispoziții specifice care să le permită să obțină avansuri în două tranșe.

| (13) | În interesul unei bune gestiuni financiare, ar trebui să se prevadă dispoziții pentru ca plățile în avans și plățile intermediare să rămână inferioare contribuției totale a Uniunii, cu o marjă de siguranță. |
| --- | --- |

(13)

În interesul unei bune gestiuni financiare, ar trebui să se prevadă dispoziții pentru ca plățile în avans și plățile intermediare să rămână inferioare contribuției totale a Uniunii, cu o marjă de siguranță.

| (14) | Ținând seama de experiența acumulată, ar trebui să se stabilească conținutul controalelor la fața locului care trebuie efectuate de statele membre și în special frecvența, amploarea și locul acestora. Este, așadar, oportun să se prevadă ca fiecare program să facă obiectul unui control la fața locului cel puțin o dată în cursul punerii sale în aplicare. Ținând seama de faptul că activitățile de informare și de promovare sunt puse în aplicare la momente diferite și sunt adesea limitate în timp, precum și de faptul că anumite programe sunt puse în aplicare în afara statului membru de origine al organizației care formulează propunerea sau în afara Uniunii, controalele la fața locului ar trebui să fie efectuate la sediile organizațiilor care formulează propuneri și, dacă este cazul, la sediul organismului de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(14)

Ținând seama de experiența acumulată, ar trebui să se stabilească conținutul controalelor la fața locului care trebuie efectuate de statele membre și în special frecvența, amploarea și locul acestora. Este, așadar, oportun să se prevadă ca fiecare program să facă obiectul unui control la fața locului cel puțin o dată în cursul punerii sale în aplicare. Ținând seama de faptul că activitățile de informare și de promovare sunt puse în aplicare la momente diferite și sunt adesea limitate în timp, precum și de faptul că anumite programe sunt puse în aplicare în afara statului membru de origine al organizației care formulează propunerea sau în afara Uniunii, controalele la fața locului ar trebui să fie efectuate la sediile organizațiilor care formulează propuneri și, dacă este cazul, la sediul organismului de punere în aplicare.

| (15) | Rata dobânzii în cazul plăților necuvenite ar trebui aliniată la rata dobânzii corespunzătoare aplicabilă programelor multinaționale. |
| --- | --- |

(15)

Rata dobânzii în cazul plăților necuvenite ar trebui aliniată la rata dobânzii corespunzătoare aplicabilă programelor multinaționale.

| (16) | Pentru a evalua eficacitatea și eficiența programelor de informare și de promovare, ar trebui formulate dispoziții care să impună monitorizarea și evaluarea adecvate ale programelor, precum și ale rezultatelor generale ale politicii de promovare, atât de organizațiile care formulează propuneri, cât și de statele membre. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a evalua eficacitatea și eficiența programelor de informare și de promovare, ar trebui formulate dispoziții care să impună monitorizarea și evaluarea adecvate ale programelor, precum și ale rezultatelor generale ale politicii de promovare, atât de organizațiile care formulează propuneri, cât și de statele membre.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește normele de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 în ceea ce privește vizibilitatea originii și a mărcilor în cadrul programelor simple și al celor multinaționale, precum și normele în baza cărora o organizație care formulează o propunere poate fi autorizată să pună în aplicare anumite părți ale unui program simplu.

El stabilește totodată norme specifice pentru încheierea de contracte, pentru gestionarea, monitorizarea și controalele din cadrul programelor simple, precum și un sistem de indicatori pentru evaluarea impactului programelor de informare și de promovare.

CAPITOLUL II

DISPOZIȚII COMUNE PENTRU PROGRAMELE SIMPLE ȘI MULTINAȚIONALE

SECȚIUNEA 1

Vizibilitatea originii

Articolul 2

Cerințe generale pentru menționarea originii în toate materialele de informare și de promovare

(1)   Mesajul principal al programului trebuie să fie mesajul Uniunii și nu trebuie să se axeze pe o anumită origine.

(2)   Orice mențiune a originii trebuie să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

| (a) | nu conduce la o restricție a liberei circulații a produselor agricole și alimentare, încălcându-se astfel articolul 34 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(a)

nu conduce la o restricție a liberei circulații a produselor agricole și alimentare, încălcându-se astfel articolul 34 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| (b) | nu încurajează consumatorii să cumpere mărfuri autohtone doar datorită originii lor și se referă mai degrabă la proprietățile specifice ale produsului decât la simpla origine a acestuia; și |
| --- | --- |

(b)

nu încurajează consumatorii să cumpere mărfuri autohtone doar datorită originii lor și se referă mai degrabă la proprietățile specifice ale produsului decât la simpla origine a acestuia; și

| (c) | completează mesajul principal al Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

completează mesajul principal al Uniunii.

(3)   Mesajul principal al Uniunii pe care îl comunică programul nu trebuie să fie eclipsat de materiale referitoare la originea produsului, cum ar fi imagini, culori, simboluri sau muzică. Mențiunea originii trebuie să figureze într-o zonă separată de cea rezervată mesajului principal al Uniunii.

(4)   Menționarea originii pe materialele de informare și de promovare se limitează la materiale vizuale. În materialele audio nu se efectuează nicio mențiune privind originea.

Articolul 3

Menționarea explicită a originii pe materialele de informare și de promovare, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014

(1)   După cum se precizează la articolul 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, menționarea originii pe materialele de informare și de promovare se limitează la originea națională, și anume la denumirea statului membru, sau la o origine comună supranațională. Mențiunea originii poate fi explicită sau implicită.

(2)   Trebuie să se respecte condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și trebuie să se țină cont de vizibilitatea textului sau a simbolului, inclusiv a imaginilor și a prezentării generale, care face trimitere la origine în raport cu importanța textului sau a simbolului care se referă la principalul mesaj al Uniunii transmis prin intermediul programului.

Articolul 4

Menționarea originii pe materialele de informare și de promovare care se referă la sisteme eligibile în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) literele (c) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014

(1)   Acțiunile de informare și de promovare care menționează sisteme eligibile în temeiul articolului 5 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 pot include numele regiunilor ultraperiferice în simbolurile grafice aferente sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în Regulamentul delegat (CE) nr. 179/2014 al Comisiei (7) și în materialele vizuale aferente sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014.

(2)   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1), acțiunile de informare și de promovare care menționează sisteme eligibile în temeiul articolului 5 alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 și care indică originea în denumirea lor pot menționa originea specifică respectivă sub rezerva respectării condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014.

SECȚIUNEA 2

Vizibilitatea mărcilor

Articolul 5

Cerințe generale

(1)   După cum se menționează la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, noțiunea de „mărci” se referă la mărcile comerciale, conform definițiilor de la articolele 4 și 66 din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului (8) sau de la articolul 2 din Directiva 2008/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9).

(2)   Mărcile produselor promovate de organizațiile care formulează propuneri pot fi vizibile numai cu ocazia demonstrațiilor sau a degustărilor.

Se aplică următoarele definiții:

| (a) | „demonstrații” înseamnă toate mijloacele de a demonstra calitățile unui produs sau sistem în fața unui potențial client, cu scopul de a încuraja achiziționarea produsului în cadrul târgurilor, al evenimentelor business-to-business sau pe site-uri de internet; |
| --- | --- |

(a)

„demonstrații” înseamnă toate mijloacele de a demonstra calitățile unui produs sau sistem în fața unui potențial client, cu scopul de a încuraja achiziționarea produsului în cadrul târgurilor, al evenimentelor business-to-business sau pe site-uri de internet;

| (b) | „degustări” înseamnă orice activitate în cadrul căreia un produs poate fi degustat de un client potențial, cu ocazia târgurilor, a evenimentelor business-to-business sau la punctele de vânzare. |
| --- | --- |

(b)

„degustări” înseamnă orice activitate în cadrul căreia un produs poate fi degustat de un client potențial, cu ocazia târgurilor, a evenimentelor business-to-business sau la punctele de vânzare.

(3)   Mărcile pot fi vizibile și pe materialele de informare și de promovare expuse sau distribuite în cursul demonstrațiilor și al degustărilor.

(4)   Organizațiile care formulează propuneri trebuie să respecte următoarele condiții legate de expunerea mărcilor:

| (a) | trebuie să explice în candidatura la program motivele pentru care menționarea mărcilor este necesară pentru atingerea obiectivelor campaniei și să confirme că afișarea mărcilor se limitează la demonstrații și degustări; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să explice în candidatura la program motivele pentru care menționarea mărcilor este necesară pentru atingerea obiectivelor campaniei și să confirme că afișarea mărcilor se limitează la demonstrații și degustări;

| (b) | trebuie să păstreze dovezi ale faptului că toți membrii organizației care formulează propunerea în cauză au avut șanse egale de a-și afișa mărcile; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să păstreze dovezi ale faptului că toți membrii organizației care formulează propunerea în cauză au avut șanse egale de a-și afișa mărcile;

| (c) | trebuie să se asigure că:






  (i) | mărcile sunt prezentate împreună și sunt la fel de vizibile, într-o zonă separată de cea dedicată mesajului principal al Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(c)

trebuie să se asigure că:

(i)

mărcile sunt prezentate împreună și sunt la fel de vizibile, într-o zonă separată de cea dedicată mesajului principal al Uniunii;

| (ii) | afișarea mărcilor nu diminuează mesajul principal al Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

afișarea mărcilor nu diminuează mesajul principal al Uniunii;

| (iii) | mesajul principal al Uniunii nu este eclipsat de afișarea unor materiale care fac trimitere la mărci, cum ar fi fotografii, culori, simboluri; |
| --- | --- |

(iii)

mesajul principal al Uniunii nu este eclipsat de afișarea unor materiale care fac trimitere la mărci, cum ar fi fotografii, culori, simboluri;

| (iv) | afișarea mărcilor se limitează la materialul vizual, cu excepția obiectelor promoționale și a mascotelor, într-un format mai mic decât cel al mesajului principal al Uniunii. În materialele audio nu se face nicio mențiune privind mărcile. |
| --- | --- |

(iv)

afișarea mărcilor se limitează la materialul vizual, cu excepția obiectelor promoționale și a mascotelor, într-un format mai mic decât cel al mesajului principal al Uniunii. În materialele audio nu se face nicio mențiune privind mărcile.

Articolul 6

Cerințe specifice

(1)   În timpul demonstrațiilor și al degustărilor, mărcile pot fi afișate numai:

| (a) | împreună, pe un banner situat în partea din față a standului sau pe un suport echivalent. Bannerul nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a părții din față a standului sau a suportului echivalent; sau |
| --- | --- |

(a)

împreună, pe un banner situat în partea din față a standului sau pe un suport echivalent. Bannerul nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a părții din față a standului sau a suportului echivalent; sau

| (b) | individual, pe structuri expoziționale separate și identice, într-un mod neutru și identic, în partea din față a structurii expoziționale sau a suportului echivalent pentru fiecare marcă. În acest caz, spațiul de afișare a denumirii mărcii nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a părții din față a structurii expoziționale sau a suportului echivalent. |
| --- | --- |

(b)

individual, pe structuri expoziționale separate și identice, într-un mod neutru și identic, în partea din față a structurii expoziționale sau a suportului echivalent pentru fiecare marcă. În acest caz, spațiul de afișare a denumirii mărcii nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a părții din față a structurii expoziționale sau a suportului echivalent.

(2)   Pentru site-urile de internet, mărcile pot fi afișate doar împreună, într-unul dintre următoarele două moduri:

| (a) | pe un banner situat în partea de jos a paginii de internet, care nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a acesteia, în cadrul căruia fiecare marcă trebuie să fie reprezentată la dimensiuni mai mici decât cele ale emblemei Uniunii care face trimitere la cofinanțarea din partea Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

pe un banner situat în partea de jos a paginii de internet, care nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a acesteia, în cadrul căruia fiecare marcă trebuie să fie reprezentată la dimensiuni mai mici decât cele ale emblemei Uniunii care face trimitere la cofinanțarea din partea Uniunii;

| (b) | pe o pagină de internet specială diferită de pagina principală, într-un mod neutru și identic pentru fiecare marcă. |
| --- | --- |

(b)

pe o pagină de internet specială diferită de pagina principală, într-un mod neutru și identic pentru fiecare marcă.

(3)   Pentru materialele tipărite distribuite cu ocazia demonstrațiilor sau a degustărilor, mărcile pot fi afișate doar împreună pe un singur banner în partea de jos a paginii, iar bannerul nu trebuie să depășească 5 % din suprafața totală a paginii respective.

Articolul 7

Numărul de mărci care pot fi afișate

(1)   Se poate afișa un număr de cel puțin cinci mărci.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), se pot afișa mai puțin de cinci mărci dacă se îndeplinesc următoarele două condiții:

| (a) | există mai puține mărci provenind din statul membru de origine al organizației care formulează propunerea pentru produsul sau sistemul care face obiectul programului; |
| --- | --- |

(a)

există mai puține mărci provenind din statul membru de origine al organizației care formulează propunerea pentru produsul sau sistemul care face obiectul programului;

| (b) | din motive întemeiate, nu a fost posibil să se organizeze un program pentru mai multe produse sau pentru mai multe țări, care ar fi permis prezența unui număr mai mare de mărci. |
| --- | --- |

(b)

din motive întemeiate, nu a fost posibil să se organizeze un program pentru mai multe produse sau pentru mai multe țări, care ar fi permis prezența unui număr mai mare de mărci.

(3)   Îndeplinirea condițiilor menționate la alineatul (2) trebuie să fie bine justificată de organizația care formulează propunerea și susținută de toate documentele necesare, inclusiv de dovada faptului că au fost contactate și alte organizații care formulează propuneri, cărora li s-a făcut o propunere de către organizația în cauză cu privire la organizarea în comun a unui program pentru mai multe produse sau mai multe țări, precum și motivele pentru care un astfel de program nu a putut fi organizat.

(4)   În cazul în care sunt afișate mai puțin de cinci mărci, se aplică normele stabilite la articolul 6, iar suprafața alocată mărcilor se reduce proporțional.

Articolul 8

Menționarea sistemelor eligibile în temeiul articolului 5 alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 care sunt înregistrate ca mărci comerciale

În cazul în care programul se referă la un sistem menționat la articolul 5 alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, articolele 5, 6 și 7 nu se aplică denumirilor și logourilor sistemelor respective care sunt înregistrate ca mărci comerciale.

CAPITOLUL III

GESTIONAREA PROGRAMELOR SIMPLE

SECȚIUNEA 1

Punerea în aplicare și finanțarea programelor

Articolul 9

Desemnarea autorităților competente

Statele membre desemnează autoritățile naționale competente responsabile de punerea în aplicare a prezentului regulament.

Acestea comunică Comisiei denumirea și datele complete ale autorităților desemnate, precum și orice modificare a datelor respective.

Comisia pune aceste informații la dispoziția publicului sub o formă adecvată.

Articolul 10

Încheierea contractelor

(1)   De îndată ce adoptă un act de punere în aplicare menționat la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, Comisia transmite copii ale programelor selectate statelor membre în cauză.

(2)   Statele membre anunță, fără întârziere, organizațiile care formulează propuneri dacă le-au fost sau nu acceptate candidaturile.

(3)   Statele membre încheie contracte pentru punerea în aplicare a programelor cu organizațiile care formulează propuneri selectate în termen de 90 de zile calendaristice de la data notificării actului Comisiei menționat la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014, cu condiția ca organismele de punere în aplicare menționate la articolul 13 din același regulament să fi fost selectate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829. După expirarea acestui termen, nu mai poate fi încheiat niciun contract fără autorizare prealabilă din partea Comisiei.

(4)   Data de începere a punerii în aplicare a programului este prima zi a lunii următoare datei semnării contractului. Cu toate acestea, data de începere poate fi amânată cu până la 6 luni, mai ales dacă este necesar să se ia în considerare caracterul sezonier al produsului vizat de program sau participarea la un anumit eveniment sau târg.

(5)   Statele membre utilizează modelele de contracte pe care Comisia le pune la dispoziția acestora.

(6)   Dacă este cazul, statele membre pot modifica anumiți termeni din aceste modele de contracte cu scopul de a respecta legislația națională, în măsura în care acest lucru nu aduce atingere legislației Uniunii.

Articolul 11

Punerea în aplicare a programelor de către organizațiile care formulează propuneri

O organizație care formulează o propunere poate să pună în aplicare ea însăși anumite părți ale unui program simplu, sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții:

| (a) | organizația care formulează propunerea are o experiență de cel puțin trei ani în punerea în aplicare a acțiunilor de informare și de promovare; și |
| --- | --- |

(a)

organizația care formulează propunerea are o experiență de cel puțin trei ani în punerea în aplicare a acțiunilor de informare și de promovare; și

| (b) | organizația care formulează propunerea se asigură că costul acțiunilor pe care intenționează să le realizeze nu depășește tarifele practicate în mod curent pe piață. |
| --- | --- |

(b)

organizația care formulează propunerea se asigură că costul acțiunilor pe care intenționează să le realizeze nu depășește tarifele practicate în mod curent pe piață.

Articolul 12

Obligații legate de informare și de păstrarea evidențelor

(1)   Organizațiile care formulează propuneri păstrează informații actualizate și informează statul membru în cauză cu privire la evenimentele și circumstanțele de natură să afecteze în mod semnificativ punerea în aplicare a programului sau interesele financiare ale Uniunii.

(2)   Organizațiile care formulează propuneri și organismele de punere în aplicare trebuie să păstreze evidențe și alte documente justificative care să ateste buna punere în aplicare a programului, precum și costurile declarate ca fiind eligibile; este vorba, mai precis, de următoarele:

| (a) | pentru costurile reale: evidențe și alte documente justificative adecvate care să justifice costurile declarate, cum ar fi contractele, subcontractele, facturile și registrele contabile. Practicile de contabilizare a costurilor și procedurile de control intern trebuie să permită reconcilierea directă între sumele declarate, sumele înregistrate în evidențele lor și sumele menționate în documentele justificative.
  În ceea ce privește costurile cu personalul, organizația care formulează propunerea și organismele de punere în aplicare trebuie să păstreze fișele de pontaj aferente numărului de ore declarat. În absența unor fișe de pontaj fiabile cuprinzând numărul de ore lucrate în cadrul acțiunii, statul membru poate să accepte dovezi alternative care justifică numărul de ore declarat, în cazul în care consideră că acestea prezintă un grad adecvat de încredere.
  Pentru persoanele care lucrează exclusiv în cadrul programului, nu este necesară păstrarea fișelor de pontaj, ci o declarație semnată prin care se confirmă faptul că persoanele respective au lucrat exclusiv în cadrul acțiunii; |
| --- | --- |

(a)

pentru costurile reale: evidențe și alte documente justificative adecvate care să justifice costurile declarate, cum ar fi contractele, subcontractele, facturile și registrele contabile. Practicile de contabilizare a costurilor și procedurile de control intern trebuie să permită reconcilierea directă între sumele declarate, sumele înregistrate în evidențele lor și sumele menționate în documentele justificative.

În ceea ce privește costurile cu personalul, organizația care formulează propunerea și organismele de punere în aplicare trebuie să păstreze fișele de pontaj aferente numărului de ore declarat. În absența unor fișe de pontaj fiabile cuprinzând numărul de ore lucrate în cadrul acțiunii, statul membru poate să accepte dovezi alternative care justifică numărul de ore declarat, în cazul în care consideră că acestea prezintă un grad adecvat de încredere.

Pentru persoanele care lucrează exclusiv în cadrul programului, nu este necesară păstrarea fișelor de pontaj, ci o declarație semnată prin care se confirmă faptul că persoanele respective au lucrat exclusiv în cadrul acțiunii;

| (b) | pentru costurile pe bază de rată fixă: evidențe și alte documente justificative adecvate pentru a demonstra eligibilitatea costurilor pe baza cărora se calculează rata fixă. |
| --- | --- |

(b)

pentru costurile pe bază de rată fixă: evidențe și alte documente justificative adecvate pentru a demonstra eligibilitatea costurilor pe baza cărora se calculează rata fixă.

Articolul 13

Plata avansului

(1)   În termen de 30 de zile de la data la care a fost semnat contractul menționat la articolul 10, organizația care formulează propunerea poate depune o cerere de plată în avans către statul membru în cauză, însoțită de garanția prevăzută la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Avansul este plătit cu condiția ca organizația care formulează propunerea să fi constituit o garanție egală cu valoarea avansului în favoarea statului membru, în conformitate cu capitolul IV din Regulamentul delegat (UE) nr. 907/2014 al Comisiei (10).

(3)   O plată în avans se ridică la cel mult 20 % din contribuția financiară maximă a Uniunii, după cum se prevede la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014.

(4)   Statul membru efectuează plata unui avans fie în termen de 30 de zile de la data primirii garanției prevăzute la alineatul (2), fie în termen de 30 de zile de la data care precede cu 10 zile data de începere a perioadei de punere în aplicare a programului, în funcție de care dintre aceste două date este mai recentă.

(5)   Avansul este lichidat la plata soldului.

(6)   Prin derogare de la alineatele (1) și (5) din prezentul articol, organizațiile care formulează propuneri stabilite în statele membre care primesc asistență financiară în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 pot depune o cerere de plată a avansului în două tranșe. Solicitanții care doresc să beneficieze de această opțiune trebuie să solicite prima tranșă a plății în avans în termenul prevăzut la alineatul (1) din prezentul articol. O nouă cerere pentru tranșa rămasă din avans nu poate fi depusă decât după ce prima tranșă din avans a fost lichidată.

Articolul 14

Cererea de plată intermediară

(1)   Cu excepția ultimului an de punere în aplicare a programului, organizațiile care formulează propuneri trebuie să înainteze către statele membre cererile de plăți intermediare ale contribuțiilor financiare din partea Uniunii în termen de 60 de zile de la data la care a fost finalizată punerea în aplicare a unui an al programului.

(2)   Aceste cereri acoperă costurile eligibile suportate pe parcursul anului respectiv și sunt însoțite de un raport intermediar care cuprinde un raport financiar periodic și un raport tehnic periodic.

(3)   Raportul financiar periodic menționat la alineatul (2) cuprinde:

| (a) | o declarație financiară din partea fiecărei organizații care formulează propuneri, prezentând în detaliu costurile eligibile incluse în program, însoțită de o declarație care atestă că:






  — | informațiile furnizate sunt complete, fiabile și adevărate; |
| --- | --- | --- |

(a)

o declarație financiară din partea fiecărei organizații care formulează propuneri, prezentând în detaliu costurile eligibile incluse în program, însoțită de o declarație care atestă că:

—

informațiile furnizate sunt complete, fiabile și adevărate;

| — | costurile declarate sunt eligibile în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829; |
| --- | --- |

—

costurile declarate sunt eligibile în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829;

| — | costurile pot fi justificate prin evidențe și documente justificative adecvate, care vor fi prezentate la cerere sau în contextul controalelor prevăzute de prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

costurile pot fi justificate prin evidențe și documente justificative adecvate, care vor fi prezentate la cerere sau în contextul controalelor prevăzute de prezentul regulament;

| (b) | un certificat privind declarațiile financiare întocmit de un auditor extern autorizat pentru organizația care formulează propunerea în cauză, în cazul în care contribuția financiară a Uniunii la costurile efective ale programului este de cel puțin 750 000 EUR, iar valoarea contribuției financiare a Uniunii la costurile reale solicitată prin intermediul unei plăți intermediare este de cel puțin 325 000 EUR. Certificatul atestă eligibilitatea costurilor propuse în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și respectarea obligațiilor stabilite la articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

un certificat privind declarațiile financiare întocmit de un auditor extern autorizat pentru organizația care formulează propunerea în cauză, în cazul în care contribuția financiară a Uniunii la costurile efective ale programului este de cel puțin 750 000 EUR, iar valoarea contribuției financiare a Uniunii la costurile reale solicitată prin intermediul unei plăți intermediare este de cel puțin 325 000 EUR. Certificatul atestă eligibilitatea costurilor propuse în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și respectarea obligațiilor stabilite la articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament;

| (c) | copii ale facturilor și ale documentelor justificative relevante care atestă eligibilitatea costurilor în cazul în care certificatul menționat la litera (b) nu este necesar. |
| --- | --- |

(c)

copii ale facturilor și ale documentelor justificative relevante care atestă eligibilitatea costurilor în cazul în care certificatul menționat la litera (b) nu este necesar.

(4)   Raportul tehnic periodic menționat la alineatul (2) cuprinde:

| (a) | copii ale tuturor materialelor și elementelor vizuale utilizate care nu au fost deja transmise statului membru; |
| --- | --- |

(a)

copii ale tuturor materialelor și elementelor vizuale utilizate care nu au fost deja transmise statului membru;

| (b) | o descriere a activităților desfășurate în perioada la care se referă plata intermediară, care trebuie să utilizeze indicatorii de realizare și de rezultat din programul menționat la articolul 22; și |
| --- | --- |

(b)

o descriere a activităților desfășurate în perioada la care se referă plata intermediară, care trebuie să utilizeze indicatorii de realizare și de rezultat din programul menționat la articolul 22; și

| (c) | justificări pentru orice diferențe între activitățile planificate în cadrul programului și realizările și rezultatele preconizate ale acestora și cele realizate sau obținute în realitate. |
| --- | --- |

(c)

justificări pentru orice diferențe între activitățile planificate în cadrul programului și realizările și rezultatele preconizate ale acestora și cele realizate sau obținute în realitate.

Articolul 15

Cererea de plată a soldului

(1)   Cererea de plată a soldului se înaintează statului membru de către organizația care formulează propunerea în termen de 90 de zile de la finalizarea programului care face obiectul contractului menționat la articolul 10.

(2)   Cererea este considerată admisibilă dacă este însoțită de un raport intermediar final, de un raport final și de un studiu de evaluare a rezultatelor acțiunilor de promovare și de informare.

(3)   Raportul intermediar final menționat la alineatul (2) se referă la ultimul an de punere în aplicare a programului. În declarațiile lor financiare, organizațiile care formulează propuneri certifică faptul că toate veniturile au fost declarate.

(4)   Raportul final menționat la alineatul (2) cuprinde:

| (a) | un raport financiar final care conține o declarație financiară finală rezumativă, elaborat de organizația care formulează propunerea, care consolidează declarațiile financiare aferente tuturor plăților intermediare și care prezintă toate cheltuielile efectuate; |
| --- | --- |

(a)

un raport financiar final care conține o declarație financiară finală rezumativă, elaborat de organizația care formulează propunerea, care consolidează declarațiile financiare aferente tuturor plăților intermediare și care prezintă toate cheltuielile efectuate;

| (b) | un raport tehnic final care cuprinde:






  (i) | un recapitulativ al activităților desfășurate și realizările și rezultatele programului, utilizând indicatorii menționați la articolul 22; și |
| --- | --- | --- |

(b)

un raport tehnic final care cuprinde:

(i)

un recapitulativ al activităților desfășurate și realizările și rezultatele programului, utilizând indicatorii menționați la articolul 22; și

| (ii) | o sinteză destinată publicării. |
| --- | --- |

(ii)

o sinteză destinată publicării.

(5)   Studiul de evaluare a rezultatelor acțiunilor de promovare și de informare menționat la alineatul (2) trebuie să fie realizat de un organism extern independent. Organismul respectiv trebuie să utilizeze indicatorii menționați la articolul 22.

Articolul 16

Plățile efectuate de statele membre

(1)   Plățile intermediare și plățile în avans menționate la articolele 13 și 14 luate împreună nu trebuie să depășească 90 % din contribuția financiară totală a Uniunii la care se face referire la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014.

(2)   Statele membre efectuează plățile menționate la articolele 14 și 15 în termen de 60 de zile de la primirea cererii de plată, cu condiția ca toate controalele să fi fost realizate în conformitate cu prezentul regulament.

(3)   În cazul în care sunt necesare și alte controale administrative sau la fața locului, conform articolelor 19 și 20, termenul menționat la alineatul (2) poate fi prelungit de un stat membru prin notificarea organizației care prezintă propunerea.

Articolul 17

Respingerea costurilor neeligibile și recuperarea plăților necuvenite

(1)   La momentul efectuării unei plăți intermediare, a plății finale sau după ce aceste plăți au fost efectuate, statele membre resping orice costuri considerate neeligibile, în special în urma controalelor prevăzute de prezentul regulament.

(2)   Organizația care formulează propunerea trebuie să ramburseze plata necuvenită în conformitate cu secțiunea 1 din capitolul III din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei (11).

Se aplică rata dobânzii prevăzută la articolul 83 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei (12).

SECȚIUNEA 2

Controlul punerii în aplicare a programelor și notificările transmise de statele membre

Articolul 18

Controale privind procedura de selecție a organismelor de punere în aplicare

Înainte de semnarea contractului menționat la articolul 10, statele membre verifică dacă organismele de punere în aplicare au fost selectate în conformitate cu procedura concurențială prevăzută la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829.

Articolul 19

Controalele administrative din cadrul programelor simple

(1)   În cadrul controalelor administrative, statele membre verifică în mod sistematic cererile de plată, în special rapoartele care însoțesc cererile și eligibilitatea costurilor în temeiul articolului 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829.

(2)   Statele membre solicită orice informații suplimentare considerate necesare și, dacă este cazul, efectuează controale suplimentare, în special atunci când:

| (a) | rapoartele solicitate nu au fost prezentate sau nu sunt complete; |
| --- | --- |

(a)

rapoartele solicitate nu au fost prezentate sau nu sunt complete;

| (b) | examinarea administrativă a certificatului privind declarațiile financiare nu aduce dovezi adecvate cu privire la eligibilitatea costurilor în temeiul articolului 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și la respectarea obligațiilor menționate la articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament; sau |
| --- | --- |

(b)

examinarea administrativă a certificatului privind declarațiile financiare nu aduce dovezi adecvate cu privire la eligibilitatea costurilor în temeiul articolului 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și la respectarea obligațiilor menționate la articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament; sau

| (c) | există îndoieli cu privire la eligibilitatea costurilor declarate în declarațiile financiare. |
| --- | --- |

(c)

există îndoieli cu privire la eligibilitatea costurilor declarate în declarațiile financiare.

Articolul 20

Controalele la fața locului din cadrul programelor simple

(1)   Statele membre selectează cererile de plată care trebuie să fie controlate pe baza unei analize a riscurilor.

Selecția se efectuează în așa fel încât să se asigure că fiecare program simplu este supus controalelor la fața locului cel puțin o dată în timpul punerii în aplicare, între prima plată intermediară și plata soldului.

(2)   Controalele la fața locului constau în controale tehnice și contabile efectuate la sediul organizației care formulează propunerea și, dacă este cazul, al organismului de punere în aplicare. Statele membre verifică dacă:

| (a) | informațiile și documentele prezentate sunt corecte; |
| --- | --- |

(a)

informațiile și documentele prezentate sunt corecte;

| (b) | costurile au fost declarate în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și cu articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

costurile au fost declarate în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 și cu articolul 12 alineatul (2) din prezentul regulament;

| (c) | au fost îndeplinite toate obligațiile prevăzute în contractul menționat la articolul 10; |
| --- | --- |

(c)

au fost îndeplinite toate obligațiile prevăzute în contractul menționat la articolul 10;

| (d) | au fost respectate dispozițiile articolelor 10 și 15 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014. |
| --- | --- |

(d)

au fost respectate dispozițiile articolelor 10 și 15 din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014.

Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei (13), statele membre informează în cel mai scurt timp Comisia cu privire la orice neregulă constatată în timpul controalelor.

Controalele la fața locului pot să se limiteze la un eșantion care să reprezinte cel puțin 30 % din costurile eligibile. Un astfel de eșantion trebuie să fie fiabil și reprezentativ.

Dacă se detectează orice neconformitate, statul membru trebuie să verifice toate documentele referitoare la costurile declarate sau rezultatele eșantionului trebuie extrapolate.

(3)   Statele membre întocmesc un raport pentru fiecare control la fața locului. Acest raport prezintă în mod clar sfera de cuprindere și rezultatele controalelor efectuate.

Articolul 21

Notificări transmise Comisiei cu privire la programele simple

(1)   În ceea ce privește toate plățile efectuate pentru programele simple, până la data de 15 iulie a fiecărui an, statele membre transmit Comisiei următoarele date aferente anului calendaristic precedent referitoare la:

| (a) | execuția financiară și indicatorii de realizare, astfel cum se menționează la articolul 22; |
| --- | --- |

(a)

execuția financiară și indicatorii de realizare, astfel cum se menționează la articolul 22;

| (b) | impactul programelor evaluate folosind sistemul de indicatori menționați la articolul 22; |
| --- | --- |

(b)

impactul programelor evaluate folosind sistemul de indicatori menționați la articolul 22;

| (c) | rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate în conformitate cu articolele 19 și 20. |
| --- | --- |

(c)

rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate în conformitate cu articolele 19 și 20.

(2)   Notificarea se efectuează prin mijloace electronice conform specificațiilor tehnice pentru transferul datelor puse la dispoziție de către Comisie.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 22

Sistemul de indicatori pentru evaluarea impactului programelor de informare și promovare

(1)   Prezentul regulament stabilește un cadru comun pentru evaluarea impactului programelor de informare și de promovare pe baza unui sistem de indicatori. Acest sistem este alcătuit din următoarele trei seturi de indicatori de performanță: indicatori de realizare, de rezultat și de impact.

| (a) | Indicatorii de realizare măsoară gradul de punere în aplicare a activităților prevăzute în cadrul fiecărui program. |
| --- | --- |

(a)

Indicatorii de realizare măsoară gradul de punere în aplicare a activităților prevăzute în cadrul fiecărui program.

| (b) | Indicatorii de rezultat măsoară efectele directe și imediate ale activităților. |
| --- | --- |

(b)

Indicatorii de rezultat măsoară efectele directe și imediate ale activităților.

| (c) | Indicatorii de impact măsoară beneficiile dincolo de efectele imediate. |
| --- | --- |

(c)

Indicatorii de impact măsoară beneficiile dincolo de efectele imediate.

(2)   Fiecare propunere de program de informare și de promovare transmisă Comisiei de către organizația care formulează propunerea precizează care indicatori din fiecare set de indicatori de performanță vor fi utilizați pentru a evalua impactul programului în cauză. Dacă este cazul, organizația care formulează propunerea utilizează indicatorii prezentați în anexă sau poate utiliza alți indicatori, dacă poate demonstra că, având în vedere natura programului în cauză, indicatorii respectivi sunt mai adecvați.

Articolul 23

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 decembrie 2015 pentru propunerile de programe depuse cu începere de la 1 decembrie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 56.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (JO L 3, 5.1.2008, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (JO L 147, 6.6.2008, p. 3).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2015/1829 al Comisiei din 23 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe (a se vedea pagina 3 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

5

(6)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) nr. 179/2014 al Comisiei din 6 noiembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește registrul operatorilor, valoarea ajutorului pentru comercializarea produselor în afara regiunii, logoul, scutirea de taxe de import pentru anumite bovine și finanțarea anumitor măsuri referitoare la măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 63, 4.3.2014, p. 3).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (JO L 78, 24.3.2009, p. 1).

8

(9)  Directiva 2008/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (JO L 299, 8.11.2008, p. 25).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) nr. 907/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea și închiderea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 255, 28.8.2014, p. 18).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei din 6 august 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, normele referitoare la controale, valorile mobiliare și transparența (JO L 255, 28.8.2014, p. 59).

11

(12)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de punere în aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 privind neregulile și recuperarea sumelor acordate pe nedrept în cadrul finanțării politicii agricole comune și organizarea unui sistem de informare în acest domeniu și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 595/91 al Consiliului (JO L 355, 15.12.2006, p. 56).

13

---

ANEXĂ

Listă de indicatori pentru evaluarea impactului programelor de informare și de promovare menționate la articolul 22

Sistemul de indicatori referitori la acțiunile întreprinse de organizațiile care formulează propuneri în cadrul programelor de informare și de promovare nu ține cont neapărat de toți factorii care pot interveni și afecta realizările, rezultatele și impactul unui program operațional. În acest context, informațiile furnizate de indicatori ar trebui interpretate în lumina informațiilor cantitative și calitative legate de alți factori-cheie care contribuie la succesul sau eșecul punerii în aplicare a programului.

| 1. | Indicatorii de realizare includ, spre exemplu:






  — | numărul de evenimente organizate; |
| --- | --- | --- |

1.

Indicatorii de realizare includ, spre exemplu:

—

numărul de evenimente organizate;

| — | numărul de spoturi difuzate la televiziune/radio sau de texte publicitare tipărite sau difuzate online; |
| --- | --- |

—

numărul de spoturi difuzate la televiziune/radio sau de texte publicitare tipărite sau difuzate online;

| — | numărul de comunicate de presă; |
| --- | --- |

—

numărul de comunicate de presă;

| — | dimensiunea grupului țintă vizat de anumite activități (de exemplu, numărul de profesioniști cărora le-au fost trimise materiale prin poștă); |
| --- | --- |

—

dimensiunea grupului țintă vizat de anumite activități (de exemplu, numărul de profesioniști cărora le-au fost trimise materiale prin poștă);

| — | numărul abonaților la buletinele informative electronice. |
| --- | --- |

—

numărul abonaților la buletinele informative electronice.

| 2. | Indicatorii de rezultat includ, spre exemplu:






  — | numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au participat la evenimente (cum ar fi seminare, ateliere, degustări etc.); |
| --- | --- | --- |

2.

Indicatorii de rezultat includ, spre exemplu:

—

numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au participat la evenimente (cum ar fi seminare, ateliere, degustări etc.);

| — | numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au recepționat un spot TV/radio/un material tipărit/online; |
| --- | --- |

—

numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au recepționat un spot TV/radio/un material tipărit/online;

| — | numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au participat la evenimente și au luat legătura cu organizația de producători/cu producătorii; |
| --- | --- |

—

numărul de profesioniști/experți/specialiști/importatori/consumatori care au participat la evenimente și au luat legătura cu organizația de producători/cu producătorii;

| — | numărul de articole neplătite publicate în presă în perioada la care se referă raportul campaniei de informare; |
| --- | --- |

—

numărul de articole neplătite publicate în presă în perioada la care se referă raportul campaniei de informare;

| — | numărul de vizitatori de pe site-ul web sau numărul de like-uri de pe Facebook; |
| --- | --- |

—

numărul de vizitatori de pe site-ul web sau numărul de like-uri de pe Facebook;

| — | valoarea extraselor din presă (press clippings). |
| --- | --- |

—

valoarea extraselor din presă (press clippings).

| 3. | Indicatorii de impact includ, spre exemplu:






  — | tendințele vânzărilor din sector în anul de după campaniile de promovare în regiunea în care au avut loc, în comparație cu anul precedent și cu tendințele generale ale vânzărilor pe piața respectivă; |
| --- | --- | --- |

3.

Indicatorii de impact includ, spre exemplu:

—

tendințele vânzărilor din sector în anul de după campaniile de promovare în regiunea în care au avut loc, în comparație cu anul precedent și cu tendințele generale ale vânzărilor pe piața respectivă;

| — | evoluția consumului pentru produsul respectiv în țara vizată; |
| --- | --- |

—

evoluția consumului pentru produsul respectiv în țara vizată;

| — | valoarea și volumul exporturilor Uniunii pentru produsul promovat; |
| --- | --- |

—

valoarea și volumul exporturilor Uniunii pentru produsul promovat;

| — | variația cotei de piață a produselor Uniunii; |
| --- | --- |

—

variația cotei de piață a produselor Uniunii;

| — | evoluția prețului mediu de vânzare al produsului exportat în țara în care au avut loc campaniile; |
| --- | --- |

—

evoluția prețului mediu de vânzare al produsului exportat în țara în care au avut loc campaniile;

| — | schimbarea gradului de recunoaștere a logourilor sistemelor de calitate ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

schimbarea gradului de recunoaștere a logourilor sistemelor de calitate ale Uniunii;

| — | schimbarea imaginii produselor de calitate ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

schimbarea imaginii produselor de calitate ale Uniunii;

| — | creșterea gradului de conștientizare a valorii sau a altor merite intrinseci ale produselor agricole din Uniune enumerate la articolul 3 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014; |
| --- | --- |

—

creșterea gradului de conștientizare a valorii sau a altor merite intrinseci ale produselor agricole din Uniune enumerate la articolul 3 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1144/2014;

| — | creșterea încrederii consumatorilor în urma punerii în aplicare a programului; |
| --- | --- |

—

creșterea încrederii consumatorilor în urma punerii în aplicare a programului;

| — | randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

—

randamentul investițiilor.

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/27

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1832 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2015

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea de eritritol (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate cu valoare energetică redusă sau fără adaos de zahăr

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi.

| (2) | Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | La 28 mai 2014, a fost depusă o cerere de autorizare pentru utilizarea eritritolului (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate, categoria de alimente 14.1.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

La 28 mai 2014, a fost depusă o cerere de autorizare pentru utilizarea eritritolului (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate, categoria de alimente 14.1.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.

| (4) | Utilizarea eritritolului (E 968) este necesară pentru a îmbunătăți profilul de gust și prospețimea în gură a băuturilor cu valoare energetică redusă sau a băuturilor fără adaos de zahăr, în așa fel încât acestea să aibă un gust similar produselor care conțin zahăr. La un nivel redus, eritritolul acționează ca potențiator de arome și ajută la reducerea gusturilor neplăcute și a gustului dulce persistent asociate utilizării îndulcitorilor concentrați în respectivele băuturi. Astfel, avantajul pentru consumatori ar fi disponibilitatea unor băuturi cu valoare energetică redusă sau a unor băuturi fără adaos de zahăr cu un gust mai plăcut. |
| --- | --- |

(4)

Utilizarea eritritolului (E 968) este necesară pentru a îmbunătăți profilul de gust și prospețimea în gură a băuturilor cu valoare energetică redusă sau a băuturilor fără adaos de zahăr, în așa fel încât acestea să aibă un gust similar produselor care conțin zahăr. La un nivel redus, eritritolul acționează ca potențiator de arome și ajută la reducerea gusturilor neplăcute și a gustului dulce persistent asociate utilizării îndulcitorilor concentrați în respectivele băuturi. Astfel, avantajul pentru consumatori ar fi disponibilitatea unor băuturi cu valoare energetică redusă sau a unor băuturi fără adaos de zahăr cu un gust mai plăcut.

| (5) | În 2003, Comitetul științific pentru alimentație (SCF) a concluzionat că eritritolul (E 968) este sigur pentru a fi utilizat în produsele alimentare. Aprobarea eritritolului (E 968) de către Uniune nu acoperă încă utilizarea sa în băuturi, deoarece avizul SCF a declarat că este posibil să se depășească pragul efectului laxativ, în special pentru consumatorii tineri, prin ingerarea eritritolului din băuturi. |
| --- | --- |

(5)

În 2003, Comitetul științific pentru alimentație (SCF) a concluzionat că eritritolul (E 968) este sigur pentru a fi utilizat în produsele alimentare. Aprobarea eritritolului (E 968) de către Uniune nu acoperă încă utilizarea sa în băuturi, deoarece avizul SCF a declarat că este posibil să se depășească pragul efectului laxativ, în special pentru consumatorii tineri, prin ingerarea eritritolului din băuturi.

| (6) | La 12 februarie 2015, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a emis un aviz (3) privind siguranța extinderii propuse în ceea ce privește utilizarea eritritolului (E 968) ca aditiv alimentar. Autoritatea a concluzionat că, în cazul consumului acut sub formă de bolus al eritritolului prin intermediul băuturilor nealcoolice (în urma unui singur consum) la un nivel maxim de 1,6 % nu ridică probleme în ceea ce privește efectul laxativ. Autoritatea își fundamentează concluzia pe date care includ o estimare a expunerii ce ia în considerare nivelul maxim propus de 1,6 % al eritritolului în băuturile nealcoolice, istoricul de utilizare a eritritolului, caracteristicile de absorbție ale acestuia și lipsa constatării unor efecte adverse, inclusiv efectul laxativ, ca urmare a expunerii la acesta. |
| --- | --- |

(6)

La 12 februarie 2015, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a emis un aviz (3) privind siguranța extinderii propuse în ceea ce privește utilizarea eritritolului (E 968) ca aditiv alimentar. Autoritatea a concluzionat că, în cazul consumului acut sub formă de bolus al eritritolului prin intermediul băuturilor nealcoolice (în urma unui singur consum) la un nivel maxim de 1,6 % nu ridică probleme în ceea ce privește efectul laxativ. Autoritatea își fundamentează concluzia pe date care includ o estimare a expunerii ce ia în considerare nivelul maxim propus de 1,6 % al eritritolului în băuturile nealcoolice, istoricul de utilizare a eritritolului, caracteristicile de absorbție ale acestuia și lipsa constatării unor efecte adverse, inclusiv efectul laxativ, ca urmare a expunerii la acesta.

| (7) | Prin urmare, este oportun să se autorizeze utilizarea eritritolului (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate, categoria de produse alimentare 14.1.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 la un nivel maxim de 1,6 %. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este oportun să se autorizeze utilizarea eritritolului (E 968) ca potențiator de arome în băuturile aromatizate, categoria de produse alimentare 14.1.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 la un nivel maxim de 1,6 %.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (JO L 354, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(3):4033.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică după cum urmează:

| (a) | în categoria produselor alimentare 14.1.4: „Băuturi aromatizate”, intrarea pentru Grupul I Aditivi se modifică după cum urmează: | „Grupul I | Aditivi | | | Aditivii E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 și E 967 nu pot fi utilizați
  E 968 nu poate fi utilizat, cu excepția cazului în care este prevăzut în mod expres în această categorie de produse alimentare” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

în categoria produselor alimentare 14.1.4: „Băuturi aromatizate”, intrarea pentru Grupul I Aditivi se modifică după cum urmează:

„Grupul I

Aditivi

Aditivii E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 și E 967 nu pot fi utilizați

E 968 nu poate fi utilizat, cu excepția cazului în care este prevăzut în mod expres în această categorie de produse alimentare”

| (b) | în categoria produselor alimentare 14.1.4: „Băuturi aromatizate”, după intrarea privind E 962 se introduce următoarea intrare: | „E 968 | Eritritol | 16 000 | | numai produse cu valoare energetică redusă sau fără adaos de zahăr, doar ca potențiator de aromă” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

în categoria produselor alimentare 14.1.4: „Băuturi aromatizate”, după intrarea privind E 962 se introduce următoarea intrare:

„E 968

Eritritol

16 000

numai produse cu valoare energetică redusă sau fără adaos de zahăr, doar ca potențiator de aromă”

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1833 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2015

de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 91 primul paragraf litera (d) și articolul 91 al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei (2) definește caracteristicile fizico-chimice și organoleptice ale uleiului de măsline și ale uleiului din resturi de măsline și stabilește metodele de evaluare a acestor caracteristici. Aceste metode sunt actualizate periodic pe baza avizului experților chimiști și în conformitate cu activitățile desfășurate în cadrul Consiliul Oleicol Internațional (IOC). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei (2) definește caracteristicile fizico-chimice și organoleptice ale uleiului de măsline și ale uleiului din resturi de măsline și stabilește metodele de evaluare a acestor caracteristici. Aceste metode sunt actualizate periodic pe baza avizului experților chimiști și în conformitate cu activitățile desfășurate în cadrul Consiliul Oleicol Internațional (IOC).

| (2) | Pentru a se asigura punerea în aplicare la nivelul Uniunii a celor mai recente standarde internaționale stabilite de IOC, este necesară actualizarea anumitor metode de analiză prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2568/91. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a se asigura punerea în aplicare la nivelul Uniunii a celor mai recente standarde internaționale stabilite de IOC, este necesară actualizarea anumitor metode de analiză prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2568/91.

| (3) | În lumina experienței, se constată că metoda de detectare a prezenței în uleiurile de măsline a uleiurilor vegetale străine poate conduce la rezultate false pozitive. Așadar, referirile la această metodă trebuie eliminate. |
| --- | --- |

(3)

În lumina experienței, se constată că metoda de detectare a prezenței în uleiurile de măsline a uleiurilor vegetale străine poate conduce la rezultate false pozitive. Așadar, referirile la această metodă trebuie eliminate.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | pentru determinarea compoziției de acizi grași, metoda prevăzută în anexa X;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se modifică după cum urmează:

(i)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

pentru determinarea compoziției de acizi grași, metoda prevăzută în anexa X;”;

| (ii) | litera (l) se înlocuiește cu următorul text:






  „(l) | pentru determinarea conținutului de alcooli alifatici și triterpenici, metoda prevăzută în anexa XIX;”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (l) se înlocuiește cu următorul text:

„(l)

pentru determinarea conținutului de alcooli alifatici și triterpenici, metoda prevăzută în anexa XIX;”;

| (b) | al doilea paragraf se elimină. |
| --- | --- |

(b)

al doilea paragraf se elimină.

| 2. | Rezumatul anexelor se modifică după cum urmează:






  (a) | trimiterile la anexa X A și la anexa X B, inclusiv la titlurile acestor anexe, se înlocuiesc cu următoarea trimitere unică:
  „Anexa X: Determinarea esterilor metilici ai acizilor grași prin cromatografie în fază gazoasă”; |
| --- | --- | --- |

2.

Rezumatul anexelor se modifică după cum urmează:

(a)

trimiterile la anexa X A și la anexa X B, inclusiv la titlurile acestor anexe, se înlocuiesc cu următoarea trimitere unică:

„Anexa X: Determinarea esterilor metilici ai acizilor grași prin cromatografie în fază gazoasă”;

| (b) | în trimiterea la anexa XIX, titlul se înlocuiește astfel:
  „Determinarea conținutului de alcooli alifatici și triterpenici prin cromatografie în fază gazoasă cu coloană capilară”; |
| --- | --- |

(b)

în trimiterea la anexa XIX, titlul se înlocuiește astfel:

„Determinarea conținutului de alcooli alifatici și triterpenici prin cromatografie în fază gazoasă cu coloană capilară”;

| (c) | trimiterea la anexa XXa se elimină. |
| --- | --- |

(c)

trimiterea la anexa XXa se elimină.

| 3. | Apendicele 1 la anexa Ib se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Apendicele 1 la anexa Ib se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

| 4. | Anexa V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

| 5. | Anexa IX se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.

Anexa IX se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa III la prezentul regulament.

| 6. | Anexele X A și X B se înlocuiesc cu textul prevăzut la anexa IV la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.

Anexele X A și X B se înlocuiesc cu textul prevăzut la anexa IV la prezentul regulament.

| 7. | Anexa XII se modifică în conformitate cu anexa V la prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.

Anexa XII se modifică în conformitate cu anexa V la prezentul regulament.

| 8. | Anexa XIX se modifică în conformitate cu anexa VI la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.

Anexa XIX se modifică în conformitate cu anexa VI la prezentul regulament.

| 9. | Anexa XXa se elimină. |
| --- | --- |

9.

Anexa XXa se elimină.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (JO L 248, 5.9.1991, p. 1).

2

---

ANEXA I

În apendicele 1 la anexa Ib la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, tabelul de corespondență se modifică după cum urmează:

| 1. | Rândurile privind izomerii trans ai acizilor grași și conținutul de acizi grași se înlocuiesc cu următoarele:













  „— | Izomeri trans ai acizilor grași |
| --- | --- | --- |

1.

Rândurile privind izomerii trans ai acizilor grași și conținutul de acizi grași se înlocuiesc cu următoarele:

„—

Izomeri trans ai acizilor grași

Anexa X

Analiza prin cromatografie în fază gazoasă a esterilor metilici ai acizilor grași

| — | Conținutul de acizi grași |
| --- | --- |

—

Conținutul de acizi grași

Anexa X

Analiza prin cromatografie în fază gazoasă a esterilor metilici ai acizilor grași”.

| 2. | Rândul privind alcoolii alifatici se înlocuiește cu următorul:













  „— | Alcooli alifatici și triterpenici |
| --- | --- | --- |

2.

Rândul privind alcoolii alifatici se înlocuiește cu următorul:

„—

Alcooli alifatici și triterpenici

Anexa XIX

Determinarea conținutului de alcooli alifatici și triterpenici prin cromatografie în fază gazoasă cu coloană capilară”.

---

ANEXA II

În anexa V la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, punctul 6.2 se înlocuiește cu următorul:

| „6.2. | Se calculează procentul fiecărui sterol pornind de la raportul dintre aria valorii de vârf corespondente și suma ariilor valorilor de vârf pentru steroli:



  unde:







  Ax | = | aria valorii de vârf pentru x; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | suma ariilor valorilor de vârf pentru steroli.” |

„6.2.

Se calculează procentul fiecărui sterol pornind de la raportul dintre aria valorii de vârf corespondente și suma ariilor valorilor de vârf pentru steroli:

Formula

unde:

Ax

=

aria valorii de vârf pentru x;

ΣA

=

suma ariilor valorilor de vârf pentru steroli.”

---

ANEXA III

„ANEXA IX

ANALIZĂ SPECTROFOTOMETRICĂ ÎN ULTRAVIOLET

INTRODUCERE

Examinarea spectrofotometrică în ultraviolet poate furniza indicații privind calitatea unei materii grase, starea de conservare a acesteia și modificările datorate proceselor tehnologice. Absorbțiile cu lungimi de undă prevăzute în metodă sunt datorate prezenței sistemelor de diene și triene conjugate rezultând din procese de oxidare și/sau din practici de rafinare. Valorile acestor absorbții sunt exprimate ca extincția specificăFormula (extincția unei soluții de substanță grasă de 1 % greutate volumetrică în solventul prescris, într-o cuvă de 10 mm) notată în mod convențional cu K (denumit, de asemenea, «coeficient de extincție»).

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezenta anexă descrie procedeul executării examinării spectrofotometrice în ultraviolet a uleiurilor de măsline.

2.   PRINCIPIUL METODEI

Mostra se dizolvă în solventul necesar, apoi se măsoară absorbanța soluției la lungimile de undă prevăzute, în raport cu solventul pur.

Extincțiile specifice la 232 nm și 268 nm în izooctan sau la 232 nm și 270 nm în ciclohexan se calculează pentru o concentrație de 1 % greutate volumetrică într-o cuvă de 10 mm.

3.   APARATURĂ

3.1.   Un spectofotometru adecvat pentru măsurători la lungimi de undă ultravioletă (între 220 nm și 360 nm), cu posibilitate de citire pentru fiecare unitate nanometrică. Se recomandă o verificare regulată a preciziei și reproductibilității scărilor de absorbanță și de lungime de undă, precum și a luminii difuze.

3.1.1.   Scara lungimii de undă: aceasta se poate verifica folosind un material de referință constând într-un filtru optic de sticlă ce conține oxid de holmiu sau o soluție de oxid de holmiu (sigilată sau nu), care are benzi de absorbție distincte. Materialele de referință sunt concepute pentru verificarea și calibrarea scării lungimilor de undă a spectrofotometrelor în domeniul vizibil și ultraviolet având lărgimea de bandă nominală spectrală de cel mult 5 nm. Măsurătorile sunt efectuate în raport cu o probă martor de aer, pe intervalul de lungimi de undă cuprins între 640 și 240 nm, conform instrucțiunilor care însoțesc materialele de referință. O corecție de referință se efectuează cu calea goală a fasciculului la fiecare modificare a lărgimii fantei. Lungimile de undă ale standardului sunt enumerate în certificatul materialului de referință.

3.1.2.   Scara absorbanței: aceasta se poate verifica folosind materiale de referință sigilate disponibile în comerț constând în soluții de dicromat de potasiu în mediu acid, în anumite concentrații și cu valori certificate ale absorbanței la λmax (în 4 soluții de dicromat de potasiu în acid percloric, sigilate în patru cuve UV din cuarț pentru măsurarea liniarității și a preciziei fotometrice de referință în UV). Soluțiile de dicromat de potasiu sunt măsurate în raport cu o probă martor din acidul utilizat, după corecția de referință, conform instrucțiunilor care însoțesc materialul de referință. Valorile absorbanței sunt enumerate în certificatul materialului de referință.

O altă posibilitate de verificare a răspunsului celulei fotoelectrice și al fotomultiplicatorului este procedura următoare: se cântăresc aproximativ 0,2000 g de cromat de potasiu pur pentru sepctrofotometrie și se dizolvă în soluție de hidroxid de potasiu 0,05 N într-un balon gradat de 1 000 ml și se completează până la gradație. Se iau exact 25 ml din soluția obținută, se transferă într-un balon gradat de 500 ml și se diluează până la gradație, utilizând aceeași soluție de hidroxid de potasiu.

Se măsoară extincția soluției astfel obținute la 275 nm, utilizând soluția de hidroxid de potasiu ca referință. Extincția măsurată cu ajutorul unei cuve de 1 cm ar trebui să fie de 0,200 ± 0,005.

3.2.   Cuve de cuarț dreptunghiulare, cu capac, adecvate pentru măsurători la lungimi de undă ultravioletă (între 220 și 360 nm) cu o lungime a parcursului optic de 10 mm. Cuvele, umplute cu apă sau cu alt solvent adecvat, nu trebuie să prezinte diferențe între ele mai mari de 0,01 unități de extincție.

3.3.   Baloane volumetrice gradate, cu o capacitate de 25 ml, clasa A.

3.4.   Balanță analitică, ce să poată fi citită cu o precizie de 0,0001 g.

4.   REACTIVI

Pe durata analizei, dacă nu se specifică altfel, se utilizează numai reactivi de puritate analitică recunoscută și apă distilată sau demineralizată sau apă de puritate echivalentă.

Solventul: Izooctan (2,2,4-trimetilpentan) pentru măsurătorile la 232 nm și 268 nm și ciclohexan pentru măsurători la 232 nm și 270 nm, având o absorbanță mai mică de 0,12 la 232 nm și mai mică de 0,05 la 270 nm în raport cu apa distilată, măsurată într-o cuvă de 10 mm.

5.   MOD DE LUCRU

5.1.   Proba trebuie să fie perfect omogenă și lipsită de impurități în suspensie. În caz contrar, aceasta trebuie să fie filtrată printr-un filtru de hârtie la o temperatură de aproximativ 30 °C.

5.2.   Se cântăresc aproximativ 0,25 g (cu o precizie de 1 mg) din proba astfel preparată într-un balon gradat de 25 ml, se completează până la gradație cu solventul prescris și se omogenizează. Soluția obținută trebuie să fie perfect limpede. În cazul în care soluția ar prezenta opalescență sau turbiditate, se filtrează rapid printr-un filtru de hârtie.

NOTĂ: în general, o masă de 0,25-0,30 g este suficientă pentru măsurarea absorbanței uleiului de măsline virgin și extravirgin la 268 nm și la 270 nm. Pentru măsurători la 232 nm, este necesară o probă de 0,05 g, fiind preparate de obicei două soluții diferite. Pentru măsurători ale absorbanței uleiurilor din resturi de măsline, a uleiurilor rafinate de măsline și a uleiurilor modificate de măsline, este de obicei necesară o proporție mai redusă din probă, de exemplu 0,1 g, ca urmare a absorbanței mai ridicate.

5.3.   Dacă este necesar, se aplică o corecție a referinței (între 220 și 290 nm) cu solvent din ambele cuve de cuarț (probă și referință), apoi se umple cuva de cuarț a probei cu soluția de test și se măsoară extincțiile la 232, 268 sau 270 nm în raport cu solventul utilizat ca referință.

Valorile de extincție înregistrate trebuie să fie cuprinse în intervalul 0,1-0,8 sau în intervalul liniarității specrofotometrului care ar trebui verificat. În caz contrar, este necesară repetarea măsurătorilor folosindu-se soluții mai concentrate sau mai diluate, după caz.

5.4.   După măsurarea absorbanței la 268 sau 270 nm, se măsoară absorbanța la λmax, λmax + 4 și λmax – 4. Aceste valori ale absorbanței sunt utilizate pentru a determina variația extincției specifice (ΔΚ).

NOTĂ: se consideră că λmax este 268 nm pentru izooctanul utilizat ca solvent și 270 nm pentru ciclohexan.

6.   EXPRIMAREA REZULTATELOR

6.1.   Se înregistrează extincțiile specifice (coeficienții de extincție) la diferitele lungimi de undă, calculate după cum urmează:

Formula

unde:

| Kλ | = | extincție specifică la lungimea de undă λ; |
| --- | --- | --- |
| Eλ | = | extincție măsurată la lungimea de undă λ: |
| c | = | concentrația soluției în g/100 ml; |
| s | = | lungimea parcursului cuvei de cuarț în cm. |

Kλ

=

extincție specifică la lungimea de undă λ;

Eλ

=

extincție măsurată la lungimea de undă λ:

c

=

concentrația soluției în g/100 ml;

s

=

lungimea parcursului cuvei de cuarț în cm.

Rezultatele sunt exprimate cu două decimale.

6.2.   Variația extincției specifice (ΔΚ)

Variația valorii absolute a extincției (ΔΚ) este dată de:

Formula

unde Km reprezintă extincția specifică la lungimea de undă corespunzătoare absorbției maxime de 270 nm pentru ciclohexan și de 268 nm, în funcție de solventul utilizat.

Rezultatele sunt exprimate cu două decimale.”

---

ANEXA IV

ANEXA X

DETERMINAREA ESTERILOR METILICI AI ACIZILOR GRAȘI PRIN CROMATOGRAFIE ÎN FAZĂ GAZOASĂ

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezenta anexă oferă orientări privind determinarea prin cromatografie în fază gazoasă a acizilor grași liberi și legați din grăsimile și uleiurile vegetale în urma conversiei lor în esteri metilici ai acizilor grași (EMAG).

Acizii grași legați ai triacilglicerolilor (TAG) și, în funcție de metoda de esterificare, acizii grași liberi sunt convertiți în esteri metilici ai acizilor grași (EMAG), care sunt determinați prin cromatografie în fază gazoasă cu coloană capilară.

Metoda descrisă în prezenta anexă permite determinarea esterilor metilici ai acizilor grași de la C12 la C24, inclusiv a esterilor metilici ai acizilor grași saturați, cis și trans mononesaturați și cis și trans polinesaturați.

2.   PRINCIPIU

Cromatografia în fază gazoasă este utilizată pentru analiza cantitativă a esterilor metilici ai acizilor grași. Esterii metilici ai acizilor grași se prepară în conformitate cu partea A. Aceștia sunt injectați și vaporizați în injector. Separarea esterilor metilici ai acizilor grași se realizează pe coloane analitice cu polaritate și lungime specifice. Un detector cu ionizare în flacără (FID) este utilizat pentru detectarea esterilor metilici ai acizilor grași. Condițiile pentru analiză sunt indicate în partea B.

Hidrogenul sau heliul se poate utiliza ca gaz purtător (faza mobilă) în cromatografia în fază gazoasă a esterilor metilici ai acizilor grași cu detector cu ionizare în flacără. Hidrogenul accelerează separarea și oferă vârfuri mai clare. Faza staționară este un strat microscopic al unei pelicule subțiri de lichid pe o suprafață solidă inertă din silice topită.

Pe măsură ce trec prin coloana capilară, compușii volatilizați analizați interacționează cu filmul fazei staționare de pe suprafața interioară a coloanei. Ca urmare a acestei interacțiuni între diferiți compuși, ei eluează la momente diferite, un astfel de moment purtând denumirea de timp de retenție a compusului pentru un set dat de parametri de analiză. Comparația timpilor de retenție este utilizată pentru identificarea diferiților compuși.

PARTEA A

PREPARAREA ESTERILOR METILICI AI ACIZILOR GRAȘI DIN ULEIUL DE MĂSLINE ȘI DIN ULEIUL DIN RESTURI DE MĂSLINE

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Această parte descrie prepararea esterilor metilici ai acizilor grași. Ea include metode pentru prepararea esterilor metilici ai acizilor grași din uleiurile de măsline și din uleiurile din resturi de măsline.

2.   SFERA DE APLICARE

Prepararea esterilor metilici ai acizilor grași din uleiurile de măsline și din uleiurile din resturi de măsline se realizează prin transesterificarea cu soluție metanolică de hidroxid de potasiu la temperatura camerei. Necesitatea de purificare a probei anterior transesterificării depinde de conținutul de acizi grași liberi al probei și de parametrul analitic care trebuie determinat; se poate alege în funcție de tabelul următor:

| Categoria uleiului | Metoda |
| --- | --- |
| Ulei de măsline virgin cu o aciditate ≤ 2,0 % | 1. | Acizi grași |

Categoria uleiului

Metoda

Ulei de măsline virgin cu o aciditate ≤ 2,0 %

1.

Acizi grași

| 2. | Acizi grași trans |
| --- | --- |

2.

Acizi grași trans

| 3. | ΔECN42 (după purificare cu silicagel SPE) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (după purificare cu silicagel SPE)

Ulei de măsline rafinat

Ulei de măsline compus din uleiuri de măsline rafinate și uleiuri de măsline virgine

Ulei rafinat din resturi de măsline

Ulei din resturi de măsline

Ulei de măsline virgin cu o aciditate > 2,0 %

Ulei brut din resturi de măsline

| 1. | Acizi grași (după purificare cu silicagel SPE) |
| --- | --- |

1.

Acizi grași (după purificare cu silicagel SPE)

| 2. | Acizi grași trans (după purificare cu silicagel SPE) |
| --- | --- |

2.

Acizi grași trans (după purificare cu silicagel SPE)

| 3. | ΔECN42 (după purificare cu silicagel SPE) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (după purificare cu silicagel SPE)

3.   METODOLOGIE

3.1.   Transesterificarea cu soluție metanolică de hidroxid de potasiu la temperatura camerei.

3.1.1.   Principiu

Esterii metilici se formează prin transesterificare cu hidroxid de potasiu metanolic ca o etapă intermediară înainte de a avea loc saponificarea.

3.1.2.   Reactivi

3.1.2.1.   Metanol cu un conținut maxim de apă de 0,5 % (m/m).

3.1.2.2.   Hexan, de calitate cromatografică.

3.1.2.3.   Heptan, de calitate cromatografică.

3.1.2.4.   Dietil eter, stabilizat pentru analiză.

3.1.2.5.   Acetonă, de calitate cromatografică.

3.1.2.6.   Solvent de eluare pentru purificarea uleiului prin cromatografie în coloană/extracție în fază solidă (SPE), amestec hexan/dietil eter 87/13 (v/v).

3.1.2.7.   Hidroxid de potasiu, soluție metanolică de aproximativ 2M: se dizolvă 11,2 g de hidroxid de potasiu în 100 ml de metanol.

3.1.2.8.   Cartușe de silicagel, 1 g (6 ml), pentru extracție în fază solidă.

3.1.3.   Aparatură

3.1.3.1.   Eprubete cu dop filetat (5 ml volum), cu capac prevăzut cu o îmbinare cu PTFE.

3.1.3.2.   Pipete gradate sau automate, 2 ml și 0,2 ml.

3.1.4.   Purificarea probelor de ulei

Când este necesar, probele vor fi purificate prin trecerea uleiului printr-un cartuș de silicagel pentru extracție în fază solidă. Un cartuș de silicagel (3.1.2.8) este plasat într-un aparat de eluare sub vid și se spală cu 6 ml de hexan (3.1.2.2); spălarea se realizează fără vid. Apoi se încărcă pe coloană o soluție de ulei (aproximativ 0,12 g) în 0,5 ml de hexan (3.1.2.2). Soluția este trasă în jos și eluată apoi cu 10 ml de hexan/dietil eter (87:13 v/v) (3.1.2.6). Eluatele combinate sunt omogenizate și împărțite în două volume similare. O parte alicotă se evaporă până la uscare într-un evaporator rotativ la presiune scăzută și la temperatura camerei. Se dizolvă reziduul în 1 ml de heptan și soluția este pregătită pentru analiza acizilor grași prin cromatografie în fază gazoasă. A doua parte alicotă se evaporă, iar reziduul se dizolvă în 1 ml de acetonă pentru analiza trigliceridelor prin HPLC, dacă este necesar.

3.1.5.   Procedură

Într-o eprubetă cu dop filetat de 5 ml (3.1.3.1), se cântărește o probă de ulei de aproximativ 0,1 g. Se adaugă 2 ml de heptan (3.1.2.2) și se agită. Se adaugă 0,2 ml din soluția de hidroxid de potasiu metanolic (3.1.2.7), se așază capacul prevăzut cu o îmbinare cu PTFE, se strânge capacul și se agită energic timp de 30 de secunde. Se lasă să se stratifice până când devine limpede soluția de deasupra. Se decantează stratul superior care conține esterii metilici. Soluția de heptan este pregătită pentru injectare în cromatograful în fază gazoasă. Se recomandă ca soluția să fie păstrată la frigider până la analiza cromatografică în fază gazoasă. Nu se recomandă depozitarea soluției pentru o perioadă mai mare de 12 ore.

PARTEA B

ANALIZA ESTERILOR METILICI AI ACIZILOR GRAȘI PRIN CROMATOGRAFIE ÎN FAZĂ GAZOASĂ

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Această parte oferă orientări generale pentru aplicarea cromatografiei în fază gazoasă cu coloană capilară pentru a se determina compoziția calitativă și cantitativă a unui amestec de esteri metilici ai acizilor grași obținut conform metodei specificate în partea A.

Această parte nu este aplicabilă acizilor grași polimerizați.

2.   REACTIVI

2.1.   Gaz purtător

Gaz inert (heliu sau hidrogen), complet uscat și cu un conținut de oxigen mai mic 10 mg/kg.

| Nota 1: | Hidrogenul poate dubla viteza de analiză, însă este periculos. Există dispozitive de securitate. |
| --- | --- |

Nota 1:

Hidrogenul poate dubla viteza de analiză, însă este periculos. Există dispozitive de securitate.

2.2.   Gaze auxiliare

2.2.1.   Hidrogen (cu puritate ≥ 99,9 %) care nu conține impurități organice.

2.2.2.   Aer sau oxigen care nu conține impurități organice.

2.2.3.   Azot (cu puritate > 99 %).

2.3.   Produse de etalonare

Amestec de esteri metilici ai acizilor grași puri sau de esteri metilici ai unei substanțe grase cu compoziție cunoscută, de preferat similară cu cea a substanței grase de analizat. Izomerii cis și trans ai esterilor metilici octadecenoici, octadecadienoici și octadecatrienoici sunt utili pentru identificarea izomerilor trans ai acizilor nesaturați.

Ar trebui să se facă eforturi pentru a se preveni oxidarea acizilor grași polinesaturați.

3.   APARATURĂ

Instrucțiunile se referă la aparatele obișnuite de cromatografie în fază gazoasă care utilizează coloane capilare și un detector cu ionizare prin flacără.

3.1.   Cromatograful în fază gazoasă

Cromatograful în fază gazoasă trebuie să cuprindă următoarele elemente.

3.1.1.   Dispozitiv de injecție

Se utilizează un dispozitiv de injecție cu coloane capilare, caz în care dispozitivul de injecție trebuie să fie conceput special pentru utilizarea cu astfel de coloane. Poate fi cu divizare sau fără, cu injector pe coloană rece.

3.1.2.   Cuptor

Cuptorul trebuie să fie în măsură să aducă coloana capilară la o temperatură de minimum 260 °C și să mențină temperatura dorită în limita a 0,1 °C. Această ultimă cerință este importantă îndeosebi atunci când se utilizează un tub de silice topită.

Utilizarea unui aparat de încălzit echipat cu un programator de temperatură este recomandată în toate cazurile, în special în prezența acizilor grași cu mai puțin de 16 atomi de carbon.

3.1.3.   Coloană capilară

3.1.3.1.   Tub din material inert față de substanțele de analizat (în general de sticlă sau de silice topită). Diametrul intern trebuie să fie cuprins între 0,20 și 0,32 mm. În interior, trebuie să suporte tratamente adecvate (prepararea stării de suprafață, inactivarea) înainte de a primi filmul fazei staționare. O lungime de 60 m este suficientă pentru acizii grași și pentru izomerii cis și trans ai acizilor grași.

3.1.3.2.   Fază staționară, coloanele de tip polisiloxani polari (cianopropil-silicon) grefate (reticulate) sunt adecvate.

| Nota 2: | Polisiloxanii polari riscă să creeze dificultăți în identificarea și separarea acidului linolenic și a acizilor C20. |
| --- | --- |

Nota 2:

Polisiloxanii polari riscă să creeze dificultăți în identificarea și separarea acidului linolenic și a acizilor C20.

Grosimile filmului trebuie să fie reduse: 0,1-0,2 μm.

3.1.3.3.   Montajul și condiționarea coloanei

Se respectă precauțiile obișnuite de montare a coloanelor capilare, adică dispunerea coloanei în cuptor (suport), alegerea și montarea îmbinărilor (etanșeitate), poziționarea extremităților coloanei în injector și detectorul (reducerea volumelor moarte). Se pune coloana sub un flux de gaz purtător [de exemplu, 0,3 bar (30 kPa) pentru o coloană de 25 de metri lungime și cu un diametru interior de 0,3 mm].

Se condiționează coloana prin programarea temperaturii cuptorului la 3 °C/minut de la temperatura ambiantă până la o temperatură cu 10 °C sub limita de descompunere a fazei staționare. Se menține cuptorul la această temperatură timp de o oră, până la stabilizarea liniei de bază. Se revine la 180 °C pentru a se lucra în condiții izoterme.

| Nota 3: | În comerț sunt disponibile coloane precondiționate adecvate. |
| --- | --- |

Nota 3:

În comerț sunt disponibile coloane precondiționate adecvate.

3.1.4.   Detector cu ionizare în flacără și convertor-amplificator

3.2.   Seringa

Seringa trebuie să aibă o capacitate de maximum 10 μl și să fie gradată la 0,1 μl.

3.3.   Sistem de culegere a datelor

Sistemul de culegere a datelor, conectat online cu detectoare și utilizat cu un program software adecvat pentru integrarea și normalizarea vârfurilor.

4.   MOD DE LUCRU

Operațiunile descrise la punctele 4.1-4.3 vizează utilizarea unui detector cu ionizare în flacără.

4.1.   Condiții de testare

4.1.1.   Alegerea condițiilor optime de operare pentru coloane capilare

Datorită eficienței și permeabilității coloanelor capilare, separarea constituenților și durata analizei sunt dependente în mare măsură de debitul gazului purtător în coloană. Prin urmare, va fi necesar să se optimizeze condițiile de operare prin ajustarea acestui parametru (sau pur și simplu pierderea încărcăturii din capul coloanei), în funcție de ceea ce se dorește, adică îmbunătățirea separărilor sau realizarea rapidă a analizei.

Următoarele condiții s-au dovedit adecvate pentru separarea esterilor metilici ai acizilor grași (C4-C26). Exemple de cromatograme sunt prezentate în apendicele B:

| Temperatura injectorului: | 250 °C |
| --- | --- |
| Temperatura detectorului: | 250 °C |
| Temperatura cuptorului: | 165 °C (8 min) la 210 °C la 2 °C/min |
| Gaz purtător: hidrogen: | presiune în capul coloanei: 179 kPa |
| Flux total: | 154,0 ml/min; |
| Raportul de splitare: | 1:100 |
| Volumul de injectare: | 1 μl |

Temperatura injectorului:

250 °C

Temperatura detectorului:

250 °C

Temperatura cuptorului:

165 °C (8 min) la 210 °C la 2 °C/min

Gaz purtător: hidrogen:

presiune în capul coloanei: 179 kPa

Flux total:

154,0 ml/min;

Raportul de splitare:

1:100

Volumul de injectare:

1 μl

4.1.2.   Determinarea rezoluției (a se vedea apendicele A)

Se calculează rezoluția, R, a două vârfuri vecine I și II, cu ajutorul formulei:

R = 2 × [(dr(II)
  – d
  r(I))/(ω(I) + ω(II))] or R = 2 × [(tr(II)
  – t
  r(I))/(ω(I) + ω(II))] (USP) (United States Pharmacopeia),

sau

R = 1,18 × [(tr(II)
  – tr(I))/(ω0,5(I) + ω0,5(II))] (EP, BP, JP, DAB) [JP (Japanese Pharmacopeia), EP (Pharmacopée Européenne), BP (British Pharmacopeia)],

unde:

| | d
  r(I) este distanța de retenție a vârfului I; |
| --- | --- |

d
  r(I) este distanța de retenție a vârfului I;

| | d
  r(II) este distanța de retenție a vârfului II; |
| --- | --- |

d
  r(II) este distanța de retenție a vârfului II;

| | t
  r(I) este timpul de retenție al vârfului; |
| --- | --- |

t
  r(I) este timpul de retenție al vârfului;

| | t
  r(II) este timpul de retenție al vârfului II; |
| --- | --- |

t
  r(II) este timpul de retenție al vârfului II;

| | ω(I) este lățimea bazei vârfului I; |
| --- | --- |

ω(I) este lățimea bazei vârfului I;

| | ω(II) este lățimea bazei vârfului II; |
| --- | --- |

ω(II) este lățimea bazei vârfului II;

| | ω0,5 este lățimea vârfului compusului specificat, la jumătatea înălțimii vârfului; |
| --- | --- |

ω0,5 este lățimea vârfului compusului specificat, la jumătatea înălțimii vârfului;

Dacă ω(I) ≈ ω(II), R se calculează cu ajutorul următoarelor formule:

R = (dr(II)
  – d
  r(I))/ω = (dr(II)
  – d
  r(I))/4σ

unde:

σ este deviația standard (a se vedea apendicele A, figura 1).

Dacă distanța dr dintre cele două vârfuri d
  r(II) – d
  r(I) este egală cu 4σ, factorul de rezoluție R = 1.

Dacă două vârfuri nu sunt separate complet, tangentele la punctele de inflexiune ale celor două vârfuri se intersectează în punctul C. Pentru a se separa complet cele două vârfuri, distanța dintre cele două vârfuri trebuie să fie egală cu:

d
  r(II) – d
  r(I) = 6 σ de unde R = 1,5 (a se vedea apendicele A, figura 3).

5.   EXPRIMAREA REZULTATELOR

5.1.   Analiza cantitativă

Se identifică vârfurile esterului metilic al probei din cromatograma din apendicele B figura 1, dacă este necesar prin interpolare, sau prin comparație cu cele ale amestecurilor etalon de esteri metilici (în conformitate cu punctul 2.3).

5.2.   Analiza cantitativă

5.2.1.   Determinarea compoziției

Se calculează fracțiunea de masă w
  i
  a esterilor metilici ai acizilor grași individuali, exprimată în procentaj de masă de esteri metilici, după cum urmează:

5.2.2.   Mod de calcul

5.2.2.1.   Caz general

Se calculează conținutul unui constituent dat i, exprimat în procentaj de masă de esteri metilici, prin determinarea procentajului reprezentat de aria vârfului corespunzător în raport cu suma ariilor tuturor vârfurilor, cu ajutorul următoarei formule:

wi = (Ai/ΣA) × 100,

unde:

| | Ai este aria valorii de vârf a esterilor metilici ai acizilor grași individuali i; |
| --- | --- |

Ai este aria valorii de vârf a esterilor metilici ai acizilor grași individuali i;

| | ΣA este suma ariilor totalității valorilor de vârf ale tuturor esterilor metilici ai acizilor grași individuali. |
| --- | --- |

ΣA este suma ariilor totalității valorilor de vârf ale tuturor esterilor metilici ai acizilor grași individuali.

Rezultatele sunt exprimate cu două decimale.

| Nota 4: | Pentru grăsimi și uleiuri, fracția masică a esterilor metilici ai acizilor grași este egală cu fracția masică a triacilglicerolilor în grame per 100 g. Pentru cazurile în care această ipoteză nu este permisă, a se vedea 5.2.2.2. |
| --- | --- |

Nota 4:

Pentru grăsimi și uleiuri, fracția masică a esterilor metilici ai acizilor grași este egală cu fracția masică a triacilglicerolilor în grame per 100 g. Pentru cazurile în care această ipoteză nu este permisă, a se vedea 5.2.2.2.

5.2.2.2.   Utilizarea factorilor de corecție

În anumite cazuri, de exemplu în prezența acizilor grași cu mai puțin de opt atomi de carbon sau a acizilor cu funcții secundare, ariile se corectează cu factori de corecție specifici (Fci). Acești factori se determină pentru fiecare instrument. În acest scop, se utilizează materiale de referință adecvate, cu compoziție de acizi grași certificată în intervalul corespunzător.

| Nota 5: | Acești factori de corecție nu sunt identici cu factorii de corecție teoretici FID, care sunt specificați în apendicele A, întrucât includ, de asemenea, performanța sistemului de injecție etc. Cu toate acestea, în cazul unor diferențe mai mari, întregul sistem ar trebui verificat din punctul de vedere al performanței. |
| --- | --- |

Nota 5:

Acești factori de corecție nu sunt identici cu factorii de corecție teoretici FID, care sunt specificați în apendicele A, întrucât includ, de asemenea, performanța sistemului de injecție etc. Cu toate acestea, în cazul unor diferențe mai mari, întregul sistem ar trebui verificat din punctul de vedere al performanței.

Pentru acest amestec etalon, procentajul în masă al esterilor metilici ai acizilor grași i este dat de formula:

wi
  = (mi
  /Σm) × 100,

unde

| | m
  i
  este masa esterilor metilici ai acizilor grași i în amestecul etalon; |
| --- | --- |

m
  i
  este masa esterilor metilici ai acizilor grași i în amestecul etalon;

| | Σm este suma maselor diverșilor constituenți, precum esterii metilici ai acizilor grași, ai amestecului etalon. |
| --- | --- |

Σm este suma maselor diverșilor constituenți, precum esterii metilici ai acizilor grași, ai amestecului etalon.

Pornind de la cromatograma amestecului etalon, se calculează procentajul ca arie al esterilor metilici ai acizilor grași i, astfel:

wi = (Ai/ΣA) × 100,

unde:

| | Ai este aria esterilor metilici ai acizilor grași i în amestecul etalon; |
| --- | --- |

Ai este aria esterilor metilici ai acizilor grași i în amestecul etalon;

| | ΣA este suma tuturor ariilor ale tuturor esterilor metilici ai acizilor grași din amestecul etalon. |
| --- | --- |

ΣA este suma tuturor ariilor ale tuturor esterilor metilici ai acizilor grași din amestecul etalon.

Factorul de corecție Fc este deci:

Fc = (mi × ΣA)/(Ai/Σm).

Pentru probă, procentajul ca masă al fiecărui ester metilic al acizilor grași i este:

wi = (Fi × Ai)/Σ (Fi × Ai).

Rezultatele sunt exprimate cu două decimale.

| Nota 6: | Valoarea calculată corespunde procentajului în masă al acidului gras individual calculat ca triacilgliceroli per 100 g de substanță grasă. |
| --- | --- |

Nota 6:

Valoarea calculată corespunde procentajului în masă al acidului gras individual calculat ca triacilgliceroli per 100 g de substanță grasă.

5.2.2.3.   Utilizarea unui etalon intern

În anumite analize (de exemplu, când nu sunt cuantificați toți acizii grași, precum atunci când acizii în C4 și în C6 sunt prezenți alături de acizii în C16 și C18, sau când este necesară determinarea cantității absolute de acizi grași dintr-o probă), este necesară utilizarea unui etalon intern. Acizii grași în C5, C15 sau C17 sunt utilizați în mod frecvent. Se determină factorul de corecție al etalonului intern (dacă este necesar).

Procentajul în masă al compusului i, exprimat în esteri metilici, este dat în continuare de formula:

wi
  = (mIS × Fi × Ai)/(m × FIS × AIS),

unde:

| | A
  i
  este aria esterilor metilici ai acizilor grași i; |
| --- | --- |

A
  i
  este aria esterilor metilici ai acizilor grași i;

| | A
  IS
  este aria etalonului intern; |
| --- | --- |

A
  IS
  este aria etalonului intern;

| | F
  i
  este factorul de corecție al acidului gras i, exprimat ca EMAG; |
| --- | --- |

F
  i
  este factorul de corecție al acidului gras i, exprimat ca EMAG;

| | F
  IS
  este factorul de corecție al etalonului intern; |
| --- | --- |

F
  IS
  este factorul de corecție al etalonului intern;

| | m este masa probei de testare, în miligrame |
| --- | --- |

m este masa probei de testare, în miligrame

| | m
  IS
  este masa etalonului intern, în miligrame. |
| --- | --- |

m
  IS
  este masa etalonului intern, în miligrame.

Rezultatele sunt exprimate cu două decimale.

6.   PROCESUL-VERBAL DE TESTARE

Procesul-verbal de testare trebuie să specifice metodele utilizate pentru prepararea esterilor metilici și pentru analiza prin cromatografie în fază gazoasă. Acesta trebuie să menționeze, de asemenea, toate detaliile de operare nespecificate în prezenta metodă standard sau considerate opționale, împreună cu detalii privind eventualele incidente care ar fi putut influența rezultatele.

Procesul-verbal de testare trebuie să includă toate informațiile necesare pentru identificarea completă a probei.

7.   PRECIZIA

7.1.   Rezultatele testului între laboratoare

Detaliile unui test între laboratoare privind precizia metodei sunt prezentate în anexa C la standardul IOC/T.20/Doc. nr. 33. Valorile derivate din acest test între laboratoare pot să nu fie aplicabile intervalelor de concentrație și matricelor, altele decât cele prezentate.

7.2.   Repetabilitatea

Diferența absolută dintre două rezultate independente ale unui singur test, obținute prin aceeași metodă pe o substanță de testare identică, în același laborator, de către același operator, folosind același echipament la un interval scurt de timp, va fi mai mare în cel mult 5 % dintre cazuri decât valoarea R indicată în tabelele 1-14 din anexa C la standardul IOC/T.20/Doc. nr. 33.

7.3.   Reproductibilitatea

Diferența absolută dintre două rezultate ale unui singur test, obținute prin aceeași metodă pe o substanță de testare identică, în laboratoare diferite, cu operatori diferiți, folosind echipamente diferite, va fi mai mare în cel mult 5 % dintre cazuri decât valoarea R indicată în tabelele 1-14 din anexa C la standardul IOC/T.20/Doc. nr. 33.

Apendicele A

Figura 1

Image

ω0,5 reprezintă lățimea la jumătatea înălțimii triunghiului (ABC) și b reprezintă lățimea la jumătatea înălțimii triunghiului (NPM).

| Figura 2 | Figura 3 |
| --- | --- |
| | |

Figura 2

Figura 3

Image

Image

Apendicele B

Figura 1

Profilul cromatografic în fază gazoasă obținut prin metoda de metilare la rece din ulei din resturi de măsline

Vârfurile cromatografice corespund esterilor metilici și etilici, cu excepția cazurilor în care există indicații contrare.

---

ANEXA V

Anexa XII la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.   SCOPUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE
  Scopul metodei internaționale descrise în prezenta anexă este de a determina procedura de evaluare a caracteristicilor organoleptice ale uleiului de măsline virgin în sensul punctului 1 din partea VIII a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și a Consiliului (1) și de a stabili metoda de clasare a uleiului de măsline virgin pe baza acestor caracteristici. Metoda conține și indicații pentru etichetarea opțională.
  Metoda prezentată nu se aplică decât uleiurilor de măsline virgine și clasificării sau etichetării acestora în funcție de intensitatea defectelor percepute și a gustului fructat, determinate de un grup de degustători selecționați, formați și monitorizați, constituiți într-o comisie.
  Standardele COI menționate în prezenta anexă se utilizează în ultima versiune disponibilă.

  (1)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).”" |
| --- | --- |

1.

Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.   SCOPUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE

Scopul metodei internaționale descrise în prezenta anexă este de a determina procedura de evaluare a caracteristicilor organoleptice ale uleiului de măsline virgin în sensul punctului 1 din partea VIII a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și a Consiliului (1) și de a stabili metoda de clasare a uleiului de măsline virgin pe baza acestor caracteristici. Metoda conține și indicații pentru etichetarea opțională.

Metoda prezentată nu se aplică decât uleiurilor de măsline virgine și clasificării sau etichetării acestora în funcție de intensitatea defectelor percepute și a gustului fructat, determinate de un grup de degustători selecționați, formați și monitorizați, constituiți într-o comisie.

Standardele COI menționate în prezenta anexă se utilizează în ultima versiune disponibilă.

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).”"

| 2. | Punctele 3.2, 3.3 și 3.4 se înlocuiesc cu următorul text:
  „3.1.1.   Alte atribute negative








  Încălzit sau ars | Aromă caracteristică a uleiurilor, care provine din încălzirea excesivă și/sau prelungită în cursul obținerii acestora și, în special, în timpul malaxării termice a pastei, dacă aceasta se realizează în condiții termice necorespunzătoare. |
| --- | --- | --- |
| De fân-lemnos | Aromă caracteristică anumitor uleiuri care provin din măsline uscate. |
| Grosier | Senzație bucotactilă densă și păstoasă produsă de anumite uleiuri vechi. |
| De lubrifianți | Aromă a uleiului care amintește de motorină, de grăsime sau de uleiul mineral. |
| De ape de vegetație | Aromă dobândită de ulei în urma unui contact prelungit cu apele de vegetație care au suferit procese de fermentare. |
| De saramură | Aroma uleiului obținut din măsline conservate în saramură. |
| Metalică | Aromă care amintește de cea a metalelor. Aceasta este caracteristică uleiului care a rămas în contact îndelungat cu suprafețe metalice, pe durata procesului de măcinare, de malaxare, de presare sau de stocare. |
| Rogoz | Aromă caracteristică uleiului obținut din măsline presate între rogojini împletite din rogoz nou. Aroma poate fi diferită în funcție de materialul folosit la fabricarea rogojinilor, și anume rogoz verde sau rogoz uscat. |
| Mâncat de viermi | Aroma uleiului provenit din măsline care au fost supuse unui atac puternic al larvelor muștei măslinului (Bactrocera oleae). |
| Castravete | Aromă care apare ca urmare a ambalării ermetice a uleiului, prelungite în mod excesiv, în special în recipiente de tinichea, și care este atribuită formării de 2,6 nonadienal. |

2.

Punctele 3.2, 3.3 și 3.4 se înlocuiesc cu următorul text:

„3.1.1.   Alte atribute negative

Încălzit sau ars

Aromă caracteristică a uleiurilor, care provine din încălzirea excesivă și/sau prelungită în cursul obținerii acestora și, în special, în timpul malaxării termice a pastei, dacă aceasta se realizează în condiții termice necorespunzătoare.

De fân-lemnos

Aromă caracteristică anumitor uleiuri care provin din măsline uscate.

Grosier

Senzație bucotactilă densă și păstoasă produsă de anumite uleiuri vechi.

De lubrifianți

Aromă a uleiului care amintește de motorină, de grăsime sau de uleiul mineral.

De ape de vegetație

Aromă dobândită de ulei în urma unui contact prelungit cu apele de vegetație care au suferit procese de fermentare.

De saramură

Aroma uleiului obținut din măsline conservate în saramură.

Metalică

Aromă care amintește de cea a metalelor. Aceasta este caracteristică uleiului care a rămas în contact îndelungat cu suprafețe metalice, pe durata procesului de măcinare, de malaxare, de presare sau de stocare.

Rogoz

Aromă caracteristică uleiului obținut din măsline presate între rogojini împletite din rogoz nou. Aroma poate fi diferită în funcție de materialul folosit la fabricarea rogojinilor, și anume rogoz verde sau rogoz uscat.

Mâncat de viermi

Aroma uleiului provenit din măsline care au fost supuse unui atac puternic al larvelor muștei măslinului (Bactrocera oleae).

Castravete

Aromă care apare ca urmare a ambalării ermetice a uleiului, prelungite în mod excesiv, în special în recipiente de tinichea, și care este atribuită formării de 2,6 nonadienal.

3.2.   Atribute pozitive

| Fructat | Ansamblul senzațiilor olfactive caracteristice ale uleiului, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete, verzi sau coapte. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal. |
| --- | --- |
| Amar | Gust elementar caracteristic al uleiului obținut din măsline verzi sau în stadiul de coacere. Este perceput de papilele caliciforme care formează «V»-ul lingual. |
| Picant | Senzație tactilă de pișcătură, caracteristică uleiurilor produse la începutul sezonului, în principal pe bază de măsline încă verzi. Senzația poate fi percepută în toată cavitatea bucală, în special în gât. |

Fructat

Ansamblul senzațiilor olfactive caracteristice ale uleiului, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete, verzi sau coapte. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal.

Amar

Gust elementar caracteristic al uleiului obținut din măsline verzi sau în stadiul de coacere. Este perceput de papilele caliciforme care formează «V»-ul lingual.

Picant

Senzație tactilă de pișcătură, caracteristică uleiurilor produse la începutul sezonului, în principal pe bază de măsline încă verzi. Senzația poate fi percepută în toată cavitatea bucală, în special în gât.

3.3.   Terminologie opțională în scopul etichetării

La cerere, președintele comisiei poate atesta faptul că uleiurile evaluate respectă definițiile și intervalele corespunzătoare expresiilor și adjectivelor următoare în funcție de intensitatea și de percepția atributelor.

Atributele pozitive (fructat, amar și picant): În funcție de intensitatea percepției:

| — | intens, atunci când mediana atributului este mai mare de 6; |
| --- | --- |

—

intens, atunci când mediana atributului este mai mare de 6;

| — | mediu, atunci când mediana atributului este cuprinsă între 3 și 6; |
| --- | --- |

—

mediu, atunci când mediana atributului este cuprinsă între 3 și 6;

| — | ușor, atunci când mediana atributului este mai mică de 3. |
| --- | --- |

—

ușor, atunci când mediana atributului este mai mică de 3.

| Fructat | Ansamblul senzațiilor olfactive caracteristice ale uleiului, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete, în care nu predomină nici gustul fructat verde și nici gustul fructat copt. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal. |
| --- | --- |
| Fructat verde | Set de senzații olfactive caracteristice uleiului, care amintesc de cele ale fructelor verzi, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe verzi, sănătoase și proaspete. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal. |
| Fructat copt | Set de senzații olfactive caracteristice uleiului, care amintesc de cele ale fructelor coapte, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal. |
| Echilibrat | Ulei care nu este dezechilibrat, adică senzația olfactivă, gustativă și tactilă a uleiului în cazul căruia mediana atributului amar și/sau cea a atributului picant este mai mare cu două puncte decât mediana atributului fructat. |
| Ulei dulce | Un ulei în cazul căruia mediana atributului amar și cea a atributului picant sunt mai mici sau egale cu 2.” |

Fructat

Ansamblul senzațiilor olfactive caracteristice ale uleiului, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete, în care nu predomină nici gustul fructat verde și nici gustul fructat copt. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal.

Fructat verde

Set de senzații olfactive caracteristice uleiului, care amintesc de cele ale fructelor verzi, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe verzi, sănătoase și proaspete. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal.

Fructat copt

Set de senzații olfactive caracteristice uleiului, care amintesc de cele ale fructelor coapte, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete. Senzațiile sunt percepute direct și/sau retronazal.

Echilibrat

Ulei care nu este dezechilibrat, adică senzația olfactivă, gustativă și tactilă a uleiului în cazul căruia mediana atributului amar și/sau cea a atributului picant este mai mare cu două puncte decât mediana atributului fructat.

Ulei dulce

Un ulei în cazul căruia mediana atributului amar și cea a atributului picant sunt mai mici sau egale cu 2.”

| 3. | La punctul 7, după punctul 7.1, se introduce următorul punct:
  „7.1.1.   Președintele adjunct al comisiei

  Din motive întemeiate, președintele comisiei poate fi înlocuit cu un președinte al comisiei adjunct care poate prelua sarcinile legate de efectuarea testelor. Acest înlocuitor trebuie să dețină toate competențele necesare solicitate unui președinte al comisiei.” |
| --- | --- |

3.

La punctul 7, după punctul 7.1, se introduce următorul punct:

„7.1.1.   Președintele adjunct al comisiei

Din motive întemeiate, președintele comisiei poate fi înlocuit cu un președinte al comisiei adjunct care poate prelua sarcinile legate de efectuarea testelor. Acest înlocuitor trebuie să dețină toate competențele necesare solicitate unui președinte al comisiei.”

| 4. | Punctul 7.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „7.2.   Degustătorii

  Persoanele care au calitatea de degustători în testarea organoleptică a uleiurilor de măsline trebuie să facă acest lucru în mod voluntar. Prin urmare, se recomandă depunerea unei cereri scrise de către candidați. Candidații sunt selecționați, formați și monitorizați de către președintele comisiei, în conformitate cu capacitatea lor de a face distincția între probe similare, ținând cont de faptul că precizia lor se va îmbunătăți ca urmare a formării.
  Degustătorii trebuie să se comporte ca adevărați observatori senzoriali, lăsându-și deoparte gusturile personale și raportând doar senzațiile pe care le percep. În acest sens, ei trebuie să-și desfășoare întotdeauna activitatea în tăcere, într-un mod relaxat și lipsit de grabă, acordând o atenție senzorială maximă probei pe care o degustă.
  Pentru fiecare test sunt necesari între 8 și 12 degustători, dar trebuie să se prevadă câțiva degustători suplimentari care să poată fi folosiți în cazul unei eventuale absențe.” |
| --- | --- |

4.

Punctul 7.2 se înlocuiește cu următorul text:

„7.2.   Degustătorii

Persoanele care au calitatea de degustători în testarea organoleptică a uleiurilor de măsline trebuie să facă acest lucru în mod voluntar. Prin urmare, se recomandă depunerea unei cereri scrise de către candidați. Candidații sunt selecționați, formați și monitorizați de către președintele comisiei, în conformitate cu capacitatea lor de a face distincția între probe similare, ținând cont de faptul că precizia lor se va îmbunătăți ca urmare a formării.

Degustătorii trebuie să se comporte ca adevărați observatori senzoriali, lăsându-și deoparte gusturile personale și raportând doar senzațiile pe care le percep. În acest sens, ei trebuie să-și desfășoare întotdeauna activitatea în tăcere, într-un mod relaxat și lipsit de grabă, acordând o atenție senzorială maximă probei pe care o degustă.

Pentru fiecare test sunt necesari între 8 și 12 degustători, dar trebuie să se prevadă câțiva degustători suplimentari care să poată fi folosiți în cazul unei eventuale absențe.”

| 5. | Punctul 9.3 se înlocuiește cu următorul text:
  „9.3.   Utilizarea datelor de către președintele comisiei

  Președintele comisiei strânge foile de profil completate de fiecare degustător și trece în revistă intensitățile consemnate pentru diferitele atribute. Dacă identifică vreo anomalie, invită degustătorul să își revizuiască foaia de profil și, dacă este necesar, să repete testul.
  Președintele comisiei introduce datele referitoare la evaluarea fiecărui membru al comisiei într-un program informatic de tipul celor prevăzute de standardul IOC/T.20/Doc. nr. 15, în vederea calculării din punct de vedere statistic a rezultatelor analizei, pe baza calculării medianei acestora. A se vedea punctul 9.4 și apendicele la prezenta anexă. Datele pentru o anumită probă se introduc cu ajutorul unei matrice care conține 9 coloane, reprezentând cele 9 atributele senzoriale, și n linii corespunzătoare celor n membri care fac parte din comisie.
  Atunci când se percepe un defect care se înregistrează la rubrica «altele» de către cel puțin 50 % din comisie, președintele comisiei calculează mediana defectului și obține clasarea corespunzătoare.
  Valoarea coeficientului de variație robust care definește clasarea (defectul cu cea mai mare intensitate și atributul fructat) trebuie să nu fie mai mare de 20 %.
  În caz contrar, președintele comisiei trebuie să repete evaluarea probei respective într-o altă sesiune de degustare.
  Dacă această situație este frecventă, se recomandă ca președintele comisiei să ofere degustătorilor o formare specifică suplimentară (IOC/T.20/Doc. nr. 14, punctul 5) și să utilizeze indicele de repetabilitate și indicele de deviație pentru a verifica performanțele degustătorilor (IOC/T.20/Doc. nr. 14, punctul 6).” |
| --- | --- |

5.

Punctul 9.3 se înlocuiește cu următorul text:

„9.3.   Utilizarea datelor de către președintele comisiei

Președintele comisiei strânge foile de profil completate de fiecare degustător și trece în revistă intensitățile consemnate pentru diferitele atribute. Dacă identifică vreo anomalie, invită degustătorul să își revizuiască foaia de profil și, dacă este necesar, să repete testul.

Președintele comisiei introduce datele referitoare la evaluarea fiecărui membru al comisiei într-un program informatic de tipul celor prevăzute de standardul IOC/T.20/Doc. nr. 15, în vederea calculării din punct de vedere statistic a rezultatelor analizei, pe baza calculării medianei acestora. A se vedea punctul 9.4 și apendicele la prezenta anexă. Datele pentru o anumită probă se introduc cu ajutorul unei matrice care conține 9 coloane, reprezentând cele 9 atributele senzoriale, și n linii corespunzătoare celor n membri care fac parte din comisie.

Atunci când se percepe un defect care se înregistrează la rubrica «altele» de către cel puțin 50 % din comisie, președintele comisiei calculează mediana defectului și obține clasarea corespunzătoare.

Valoarea coeficientului de variație robust care definește clasarea (defectul cu cea mai mare intensitate și atributul fructat) trebuie să nu fie mai mare de 20 %.

În caz contrar, președintele comisiei trebuie să repete evaluarea probei respective într-o altă sesiune de degustare.

Dacă această situație este frecventă, se recomandă ca președintele comisiei să ofere degustătorilor o formare specifică suplimentară (IOC/T.20/Doc. nr. 14, punctul 5) și să utilizeze indicele de repetabilitate și indicele de deviație pentru a verifica performanțele degustătorilor (IOC/T.20/Doc. nr. 14, punctul 6).”

| 6. | Punctul 9.4 se înlocuiește cu următorul text:
  „9.4.   Clasarea uleiului

  Uleiul se clasează în categoriile de mai jos, în funcție de mediana defectelor și de mediana atributului fructat. Mediana defectelor se definește ca mediana defectului perceput cu cea mai mare intensitate. Mediana defectelor și mediana atributului fructat sunt exprimate cu o precizie de o zecimală.
  Clasarea uleiului se efectuează prin compararea valorii medianei defectelor și a medianei atributului fructat cu intervalele de referință prezentate în cele ce urmează. Întrucât limitele acestor intervale s-au stabilit ținându-se cont de eroarea metodei, acestea sunt considerate absolute. Programele software permit să se afișeze clasarea într-un tabel de date statistice sau ca grafic.






  (a) | În cazul uleiului de măsline extravirgin, mediana defectelor este egală cu 0, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0. |
| --- | --- | --- |

6.

Punctul 9.4 se înlocuiește cu următorul text:

„9.4.   Clasarea uleiului

Uleiul se clasează în categoriile de mai jos, în funcție de mediana defectelor și de mediana atributului fructat. Mediana defectelor se definește ca mediana defectului perceput cu cea mai mare intensitate. Mediana defectelor și mediana atributului fructat sunt exprimate cu o precizie de o zecimală.

Clasarea uleiului se efectuează prin compararea valorii medianei defectelor și a medianei atributului fructat cu intervalele de referință prezentate în cele ce urmează. Întrucât limitele acestor intervale s-au stabilit ținându-se cont de eroarea metodei, acestea sunt considerate absolute. Programele software permit să se afișeze clasarea într-un tabel de date statistice sau ca grafic.

(a)

În cazul uleiului de măsline extravirgin, mediana defectelor este egală cu 0, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0.

| (b) | în cazul uleiului de măsline virgin, mediana defectelor este mai mare de 0, dar nu mai mare de 3,5, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0. |
| --- | --- |

(b)

în cazul uleiului de măsline virgin, mediana defectelor este mai mare de 0, dar nu mai mare de 3,5, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0.

| (c) | în cazul uleiului de măsline lampant, mediana defectelor depășește 3,5 sau mediana defectelor este mai mică sau egală cu 3,5, iar mediana atributului fructat este egală cu 0. |
| --- | --- |

(c)

în cazul uleiului de măsline lampant, mediana defectelor depășește 3,5 sau mediana defectelor este mai mică sau egală cu 3,5, iar mediana atributului fructat este egală cu 0.

| Nota 1: | Atunci când mediana atributului amar și/sau a atributului picant depășește 5,0, președintele comisiei trebuie să declare acest lucru pe certificatul de test. |
| --- | --- |

Nota 1:

Atunci când mediana atributului amar și/sau a atributului picant depășește 5,0, președintele comisiei trebuie să declare acest lucru pe certificatul de test.

Pentru evaluările care au ca scop monitorizarea conformității, trebuie efectuat un test. În cazul contraevaluărilor, președintele comisiei trebuie să ia măsuri pentru ca evaluarea să se desfășoare în duplicat, în sesiuni diferite; mediana atributelor va fi calculată pe baza tuturor datelor din foile de profil pentru ambele teste”

| 7. | Figura 1 se înlocuiește cu următoarea:

  „Figura 1


  FOAIA DE PROFIL PENTRU ULEIUL DE MĂSLINE VIRGIN











  Intensitatea perceperii defectelor |
| --- | --- |
| Stătut/de drojdie | | |
| Mucegăit/umed/de pământ | | |
| De vin/oțetit
  acid/acru | | |
| Măsline înghețate
  (lemn umed) | | |
| Rânced | | |
| Alte atribute negative: | | |
| Descriptor: | Metalic ☐ De fân ☐ Mâncat de viermi ☐ Grosier ☐
  De saramură ☐ Încălzit sau ars ☐ De ape de vegetație ☐
  Rogoz ☐ Castravete ☐ De lubrifianți ☐ |
| Intensitatea perceperii atributelor pozitive |
| Fructat | | |
| | Verde ☐ | Copt ☐ |
| Amar | | |
| Picant | | |
| | | |
| Numele degustătorului: | | Codul degustătorului: |
| Codul probei: | Semnătura: |
| Data: |
| Observații:” |

7.

Figura 1 se înlocuiește cu următoarea:

„Figura 1

FOAIA DE PROFIL PENTRU ULEIUL DE MĂSLINE VIRGIN

Intensitatea perceperii defectelor

Stătut/de drojdie

Mucegăit/umed/de pământ

De vin/oțetit

acid/acru

Măsline înghețate

(lemn umed)

Rânced

Alte atribute negative:

Descriptor:

Metalic ☐ De fân ☐ Mâncat de viermi ☐ Grosier ☐

De saramură ☐ Încălzit sau ars ☐ De ape de vegetație ☐

Rogoz ☐ Castravete ☐ De lubrifianți ☐

Intensitatea perceperii atributelor pozitive

Fructat

Verde ☐

Copt ☐

Amar

Picant

Numele degustătorului:

Codul degustătorului:

Codul probei:

Semnătura:

Data:

Observații:”

---

---

ANEXA VI

Anexa XIX la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „DETERMINAREA CONȚINUTULUI DE ALCOOLI ALIFATICI ȘI TRITERPENICI PRIN CROMATOGRAFIE ÎN FAZĂ GAZOASĂ CU COLOANĂ CAPILARĂ” |
| --- | --- |

1.

Titlul se înlocuiește cu următorul text:

„DETERMINAREA CONȚINUTULUI DE ALCOOLI ALIFATICI ȘI TRITERPENICI PRIN CROMATOGRAFIE ÎN FAZĂ GAZOASĂ CU COLOANĂ CAPILARĂ”

| 2. | Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.   OBIECT
  Prezenta anexă descrie o metodă de determinare a conținutului de alcooli alifatici și triterpenici din uleiuri și grăsimi.” |
| --- | --- |

2.

Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.   OBIECT

Prezenta anexă descrie o metodă de determinare a conținutului de alcooli alifatici și triterpenici din uleiuri și grăsimi.”

| 3. | Punctul 4.11 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.11. | Soluție de referință pentru cromatografie în strat subțire: alcooli C20-C28 de 0,5 % în cloroform, sau o fracțiune de alcooli obținută conform indicațiilor de la punctul 5.2 din substanța nesaponificabilă a unui ulei din resturi de măsline.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punctul 4.11 se înlocuiește cu următorul text:

„4.11.

Soluție de referință pentru cromatografie în strat subțire: alcooli C20-C28 de 0,5 % în cloroform, sau o fracțiune de alcooli obținută conform indicațiilor de la punctul 5.2 din substanța nesaponificabilă a unui ulei din resturi de măsline.”

| 4. | Punctele 5.2.5 și 5.2.6 se înlocuiesc cu următorul text:






  „5.2.5. | Placa se pulverizează ușor și uniform cu soluție de 2′, 7′-diclorofluoresceină atunci când placa este observată în lumină ultravioletă. Banda de alcooli alifatici poate fi identificată prin faptul că este aliniată cu pata obținută din soluția de referință: se marchează limitele benzii cu un creion negru; evidențiind banda de alcooli alifatici și banda imediat superioară, care este banda de alcooli terpenici, împreună (nota 4).







  Nota 4: | Banda alcoolilor alifatici și banda alcoolilor terpenici trebuie grupate împreună în vederea posibilei migrări a unor alcooli alifatici în banda alcoolilor triterpenici. Un exemplu de separare TLC este oferit în figura 1 din apendice. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punctele 5.2.5 și 5.2.6 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.2.5.

Placa se pulverizează ușor și uniform cu soluție de 2′, 7′-diclorofluoresceină atunci când placa este observată în lumină ultravioletă. Banda de alcooli alifatici poate fi identificată prin faptul că este aliniată cu pata obținută din soluția de referință: se marchează limitele benzii cu un creion negru; evidențiind banda de alcooli alifatici și banda imediat superioară, care este banda de alcooli terpenici, împreună (nota 4).

Nota 4:

Banda alcoolilor alifatici și banda alcoolilor terpenici trebuie grupate împreună în vederea posibilei migrări a unor alcooli alifatici în banda alcoolilor triterpenici. Un exemplu de separare TLC este oferit în figura 1 din apendice.

| 5.2.6. | Se răzuiește silicagelul cu o spatulă metalică în zona delimitată. Materialul extras, sfărâmat fin, se introduce în pâlnia de filtrare (3.7). Se adaugă 10 ml de cloroform cald, se amestecă cu grijă cu o spatulă metalică și se filtrează cu ajutorul vidului, apoi se colectează filtratul în balonul conic (3.8) conectat la pâlnia de filtrare.
  Se spală silicagelul din balon de trei ori cu eter etilic (aproximativ 10 ml de fiecare dată) și se colectează filtratul în același balon conectat la pâlnie. Se evaporă filtratul până ajunge la un volum de 4-5 ml, se transvazează soluția reziduală în eprubeta de 10 ml (3.9) cântărită în prealabil, se evaporă până la uscare prin încălzire ușoară într-un curent ușor de azot, se completează din nou folosind câteva picături de acetonă, se evaporă din nou până la uscare, se introduce într-un cuptor la 105 °C timp de aproximativ 10 minute și apoi se lasă să se răcească în exsicator și se cântărește.
  Reziduul din interiorul eprubetei este compus din fracțiunea alcoolilor.” |
| --- | --- |

5.2.6.

Se răzuiește silicagelul cu o spatulă metalică în zona delimitată. Materialul extras, sfărâmat fin, se introduce în pâlnia de filtrare (3.7). Se adaugă 10 ml de cloroform cald, se amestecă cu grijă cu o spatulă metalică și se filtrează cu ajutorul vidului, apoi se colectează filtratul în balonul conic (3.8) conectat la pâlnia de filtrare.

Se spală silicagelul din balon de trei ori cu eter etilic (aproximativ 10 ml de fiecare dată) și se colectează filtratul în același balon conectat la pâlnie. Se evaporă filtratul până ajunge la un volum de 4-5 ml, se transvazează soluția reziduală în eprubeta de 10 ml (3.9) cântărită în prealabil, se evaporă până la uscare prin încălzire ușoară într-un curent ușor de azot, se completează din nou folosind câteva picături de acetonă, se evaporă din nou până la uscare, se introduce într-un cuptor la 105 °C timp de aproximativ 10 minute și apoi se lasă să se răcească în exsicator și se cântărește.

Reziduul din interiorul eprubetei este compus din fracțiunea alcoolilor.”

| 5. | Punctul 5.4.4 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.4.4.   Identificarea valorilor de vârf

  Identificarea valorilor de vârf individuale se efectuează pe baza timpilor de retenție și prin comparație cu amestecul etalon TMSE, analizați în aceleași condiții.
  Exemple de cromatogramă pentru fracțiunea alcoolilor unui ulei de măsline rafinat sunt prezentate în figurile 2 și 3 din apendice.” |
| --- | --- |

5.

Punctul 5.4.4 se înlocuiește cu următorul text:

„5.4.4.   Identificarea valorilor de vârf

Identificarea valorilor de vârf individuale se efectuează pe baza timpilor de retenție și prin comparație cu amestecul etalon TMSE, analizați în aceleași condiții.

Exemple de cromatogramă pentru fracțiunea alcoolilor unui ulei de măsline rafinat sunt prezentate în figurile 2 și 3 din apendice.”

| 6. | Apendicele se înlocuiește cu următorul text:

  „Apendice

  Exemplu de separare TLC și exemple de cromatogramă


  Figura 1


  Placă pentru cromatografie pe strat subțire a fracțiunii nesaponificabile din uleiul de măsline eluat cu hexan/eter etilic (65/35)



  Figura 2


  Cromatograma fracțiunii alcoolice a unui ulei rafinat



  Figura 3


  Alcooli alifatici și triterpenici ai uleiului de măsline rafinat și ai unui ulei de măsline obținut la a doua centrifugare |
| --- | --- |

6.

Apendicele se înlocuiește cu următorul text:

„Apendice

Exemplu de separare TLC și exemple de cromatogramă

Figura 1

Placă pentru cromatografie pe strat subțire a fracțiunii nesaponificabile din uleiul de măsline eluat cu hexan/eter etilic (65/35)

Figura 2

Cromatograma fracțiunii alcoolice a unui ulei rafinat

Figura 3

Alcooli alifatici și triterpenici ai uleiului de măsline rafinat și ai unui ulei de măsline obținut la a doua centrifugare

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/53

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1834 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 43,7 |
| MA | 153,6 |
| MK | 56,6 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 97,8 |
| 0707 00 05 | AL | 31,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 71,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,2 |
| ZZ | 132,2 |
| 0805 50 10 | AR | 123,9 |
| CL | 149,1 |
| TR | 104,0 |
| UY | 96,4 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 118,1 |
| 0806 10 10 | BR | 259,8 |
| EG | 182,2 |
| MA | 56,6 |
| MK | 95,5 |
| TR | 161,1 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 163,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 176,4 |
| ZA | 141,7 |
| ZZ | 152,6 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| CN | 65,9 |
| TR | 130,4 |
| XS | 93,4 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

43,7

MA

153,6

MK

56,6

TR

137,2

ZZ

97,8

0707 00 05

AL

31,3

TR

112,1

ZZ

71,7

0709 93 10

TR

132,2

ZZ

132,2

0805 50 10

AR

123,9

CL

149,1

TR

104,0

UY

96,4

ZA

117,0

ZZ

118,1

0806 10 10

BR

259,8

EG

182,2

MA

56,6

MK

95,5

TR

161,1

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

258,5

CL

163,3

MK

23,1

NZ

176,4

ZA

141,7

ZZ

152,6

0808 30 90

AR

131,8

CN

65,9

TR

130,4

XS

93,4

ZA

218,5

ZZ

128,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/55

---

DECIZIA (PESC) 2015/1835 A CONSILIULUI

din 12 octombrie 2015

de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare

(reformare)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 42 și 45,

întrucât:

| (1) | Agenția Europeană de Apărare (denumită în continuare „agenția”) a fost înființată prin Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului (1) pentru a sprijini Consiliul și statele membre în efortul lor de a îmbunătăți capacitățile de apărare ale Uniunii în domeniul gestionării situațiilor de criză și pentru a susține politica europeană de securitate și apărare. |
| --- | --- |

(1)

Agenția Europeană de Apărare (denumită în continuare „agenția”) a fost înființată prin Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului (1) pentru a sprijini Consiliul și statele membre în efortul lor de a îmbunătăți capacitățile de apărare ale Uniunii în domeniul gestionării situațiilor de criză și pentru a susține politica europeană de securitate și apărare.

| (2) | Strategia europeană de securitate, aprobată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, identifică instituirea unei agenții de apărare ca element important în vederea dezvoltării unor resurse militare europene mai flexibile și mai eficiente. |
| --- | --- |

(2)

Strategia europeană de securitate, aprobată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, identifică instituirea unei agenții de apărare ca element important în vederea dezvoltării unor resurse militare europene mai flexibile și mai eficiente.

| (3) | Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate din 11 decembrie 2008 recunoaște rolul principal al agenției în procesul de dezvoltare a unor capacități de apărare esențiale pentru politica de securitate și apărare comună (PSAC). |
| --- | --- |

(3)

Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate din 11 decembrie 2008 recunoaște rolul principal al agenției în procesul de dezvoltare a unor capacități de apărare esențiale pentru politica de securitate și apărare comună (PSAC).

| (4) | Articolul 45 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede adoptarea de către Consiliu a unei decizii de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale agenției, care ar trebui să țină seama de gradul de participare efectivă a statelor membre la activitățile agenției. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 45 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede adoptarea de către Consiliu a unei decizii de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale agenției, care ar trebui să țină seama de gradul de participare efectivă a statelor membre la activitățile agenției.

| (5) | Agenția ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comună (PESC), în special a PSAC. |
| --- | --- |

(5)

Agenția ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comună (PESC), în special a PSAC.

| (6) | Structura agenției ar trebui să îi permită acesteia să răspundă cerințelor operaționale ale Uniunii și ale statelor membre în ceea ce privește PSAC și, acolo unde se dovedește necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor sale, să coopereze cu țări, organizații și entități terțe. |
| --- | --- |

(6)

Structura agenției ar trebui să îi permită acesteia să răspundă cerințelor operaționale ale Uniunii și ale statelor membre în ceea ce privește PSAC și, acolo unde se dovedește necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor sale, să coopereze cu țări, organizații și entități terțe.

| (7) | Agenția ar trebui să dezvolte relații de lucru strânse cu structurile, grupările și organizațiile existente, cum ar fi cele instituite în temeiul acordului-cadru al Scrisorii de intenție (denumit în continuare „acordul-cadru LoI”), precum și cu Organizația de cooperare comună în materie de armament (OCCAR) și cu Agenția Spațială Europeană (ASE). |
| --- | --- |

(7)

Agenția ar trebui să dezvolte relații de lucru strânse cu structurile, grupările și organizațiile existente, cum ar fi cele instituite în temeiul acordului-cadru al Scrisorii de intenție (denumit în continuare „acordul-cadru LoI”), precum și cu Organizația de cooperare comună în materie de armament (OCCAR) și cu Agenția Spațială Europeană (ASE).

| (8) | În scopul îndeplinirii misiunii sale, agenția ar trebui să aibă posibilitatea de a coopera și de a încheia acorduri corespunzătoare cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

În scopul îndeplinirii misiunii sale, agenția ar trebui să aibă posibilitatea de a coopera și de a încheia acorduri corespunzătoare cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii.

| (9) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din TUE, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate ar trebui să aibă un rol principal în structura agenției și să asigure legătura esențială dintre agenție și Consiliu. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din TUE, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate ar trebui să aibă un rol principal în structura agenției și să asigure legătura esențială dintre agenție și Consiliu.

| (10) | În exercitarea rolului său de control politic și de elaborare a politicilor, Consiliul ar trebui să emită orientări sau îndrumări pentru agenție. |
| --- | --- |

(10)

În exercitarea rolului său de control politic și de elaborare a politicilor, Consiliul ar trebui să emită orientări sau îndrumări pentru agenție.

| (11) | Având în vedere natura acestora, încheierea unor acorduri administrative între agenție și state terțe, organizații și entități ar trebui să fie aprobată de Consiliu hotărând în unanimitate. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere natura acestora, încheierea unor acorduri administrative între agenție și state terțe, organizații și entități ar trebui să fie aprobată de Consiliu hotărând în unanimitate.

| (12) | Atunci când adoptă orientări sau îndrumări și decizii în legătură cu activitatea agenției, Consiliul ar trebui să se reunească la nivelul miniștrilor apărării. Orice orientare, îndrumare sau decizie adoptată de Consiliu în legătură cu activitatea agenției ar trebui să fie elaborată în conformitate cu articolul 240 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(12)

Atunci când adoptă orientări sau îndrumări și decizii în legătură cu activitatea agenției, Consiliul ar trebui să se reunească la nivelul miniștrilor apărării. Orice orientare, îndrumare sau decizie adoptată de Consiliu în legătură cu activitatea agenției ar trebui să fie elaborată în conformitate cu articolul 240 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (13) | Competențele organelor pregătitoare și consultative ale Consiliului, în special cele ale Comitetului reprezentanților permanenți în temeiul articolului 240 din TFUE, ale Comitetului politic și de securitate (CPS) în temeiul articolului 38 din TUE și ale Comitetului militar al UE (CMUE) ar trebui să nu fie afectate. |
| --- | --- |

(13)

Competențele organelor pregătitoare și consultative ale Consiliului, în special cele ale Comitetului reprezentanților permanenți în temeiul articolului 240 din TFUE, ale Comitetului politic și de securitate (CPS) în temeiul articolului 38 din TUE și ale Comitetului militar al UE (CMUE) ar trebui să nu fie afectate.

| (14) | Directorii naționali pentru armamente (DNA), directorii de capacități, directorii din domeniul cercetării și tehnologiei (C&T) și directorii pe probleme de politici de apărare ar trebui să primească, când este cazul, rapoarte și să contribuie la aspectele care sunt de competența lor în vederea elaborării deciziilor Consiliului referitoare la agenție. |
| --- | --- |

(14)

Directorii naționali pentru armamente (DNA), directorii de capacități, directorii din domeniul cercetării și tehnologiei (C&T) și directorii pe probleme de politici de apărare ar trebui să primească, când este cazul, rapoarte și să contribuie la aspectele care sunt de competența lor în vederea elaborării deciziilor Consiliului referitoare la agenție.

| (15) | Agenția ar trebui să aibă personalitatea juridică necesară pentru a-și îndeplini atribuțiile și a-și atinge obiectivele, menținând în același timp o legătură strânsă cu Consiliul și respectând pe deplin responsabilitățile Uniunii și ale instituțiilor sale. |
| --- | --- |

(15)

Agenția ar trebui să aibă personalitatea juridică necesară pentru a-și îndeplini atribuțiile și a-și atinge obiectivele, menținând în același timp o legătură strânsă cu Consiliul și respectând pe deplin responsabilitățile Uniunii și ale instituțiilor sale.

| (16) | Ar trebui să se prevadă ca bugetele administrate de agenție să poată primi, de la caz la caz, contribuții din bugetul general al Uniunii, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile, inclusiv a articolului 41 alineatul (2) din TUE. |
| --- | --- |

(16)

Ar trebui să se prevadă ca bugetele administrate de agenție să poată primi, de la caz la caz, contribuții din bugetul general al Uniunii, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile, inclusiv a articolului 41 alineatul (2) din TUE.

| (17) | Fiind deschisă participării tuturor statelor membre, agenția ar trebui să prevadă, de asemenea, posibilitatea creării unor grupuri specifice de state membre care să elaboreze proiecte sau programe ad-hoc. |
| --- | --- |

(17)

Fiind deschisă participării tuturor statelor membre, agenția ar trebui să prevadă, de asemenea, posibilitatea creării unor grupuri specifice de state membre care să elaboreze proiecte sau programe ad-hoc.

| (18) | Faptul că aceste proiecte și programe ad-hoc intră în atribuțiile și sarcinile agenției se bazează pe eforturile depuse pentru a clarifica statutul acestor activități drept componente integrale ale bugetului agenției. Acest fapt ar trebui să asigure că doar activitățile în care rolul agenției de administrare a proiectelor sau programelor în sprijinul statelor membre aduce o valoare adăugată pot beneficia de scutirea prevăzută la articolul 3 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la TUE și la TFUE (denumit în continuare „Protocolul nr. 7”), și la articolul 151 alineatul (1) litera (aa) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (2). Pentru aplicarea unei astfel de scutiri, agenția trebuie să dețină un rol de valoare adăugată. Prin urmare, scutirea nu s-ar extinde cazurilor în care rolul respectiv implică doar achiziționarea de bunuri sau servicii pentru statele membre. |
| --- | --- |

(18)

Faptul că aceste proiecte și programe ad-hoc intră în atribuțiile și sarcinile agenției se bazează pe eforturile depuse pentru a clarifica statutul acestor activități drept componente integrale ale bugetului agenției. Acest fapt ar trebui să asigure că doar activitățile în care rolul agenției de administrare a proiectelor sau programelor în sprijinul statelor membre aduce o valoare adăugată pot beneficia de scutirea prevăzută la articolul 3 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la TUE și la TFUE (denumit în continuare „Protocolul nr. 7”), și la articolul 151 alineatul (1) litera (aa) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (2). Pentru aplicarea unei astfel de scutiri, agenția trebuie să dețină un rol de valoare adăugată. Prin urmare, scutirea nu s-ar extinde cazurilor în care rolul respectiv implică doar achiziționarea de bunuri sau servicii pentru statele membre.

| (19) | Sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, în conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE și cu Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din TUE, anexat la TUE și la TFUE (denumit în continuare „Protocolul nr. 10”), agenția ar trebui să susțină punerea în aplicare a cooperării structurate permanente. |
| --- | --- |

(19)

Sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, în conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE și cu Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din TUE, anexat la TUE și la TFUE (denumit în continuare „Protocolul nr. 10”), agenția ar trebui să susțină punerea în aplicare a cooperării structurate permanente.

| (20) | Agenția ar trebui să aibă proceduri de decizie care să îi permită să își îndeplinească sarcinile în mod eficient, respectând în același timp politicile naționale de securitate și apărare ale statelor membre participante. |
| --- | --- |

(20)

Agenția ar trebui să aibă proceduri de decizie care să îi permită să își îndeplinească sarcinile în mod eficient, respectând în același timp politicile naționale de securitate și apărare ale statelor membre participante.

| (21) | Agenția ar trebui să își îndeplinească misiunea cu respectarea deplină a articolului 40 din TUE. |
| --- | --- |

(21)

Agenția ar trebui să își îndeplinească misiunea cu respectarea deplină a articolului 40 din TUE.

| (22) | Agenția ar trebui să acționeze în deplină conformitate cu standardele și normele de securitate ale Consiliului. Agenția ar trebui să aplice legislația relevantă a Uniunii cu privire la accesul public la documente, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și la protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(22)

Agenția ar trebui să acționeze în deplină conformitate cu standardele și normele de securitate ale Consiliului. Agenția ar trebui să aplice legislația relevantă a Uniunii cu privire la accesul public la documente, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și la protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

| (23) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Prin urmare, Danemarca nu va avea obligații în temeiul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Prin urmare, Danemarca nu va avea obligații în temeiul prezentei decizii.

| (24) | Urmează să fie aduse modificări la Decizia 2011/411/PESC a Consiliului (5). Pentru a se asigura claritatea, decizia respectivă ar trebui prin urmare reformată, |
| --- | --- |

(24)

Urmează să fie aduse modificări la Decizia 2011/411/PESC a Consiliului (5). Pentru a se asigura claritatea, decizia respectivă ar trebui prin urmare reformată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

CAPITOLUL I

INSTITUIREA, MISIUNEA ȘI SARCINILE AGENȚIEI

Articolul 1

Instituirea

(1)   Agenția în domeniul dezvoltării capacităților de apărare, al cercetării, achizițiilor și armamentului (denumită în continuare „Agenția Europeană de Apărare” sau „agenția”), instituită inițial prin Acțiunea comună 2004/551/PESC, continuă să existe în conformitate cu dispozițiile următoare.

(2)   Agenția acționează sub autoritatea Consiliului pentru a veni în sprijinul politicii externe și de securitate comună (PESC) și al politicii de securitate și de apărare comună (PSAC), în cadrul instituțional unic al Uniunii și fără a aduce atingere responsabilităților instituțiilor Uniunii și ale organelor Consiliului. Misiunea agenției nu aduce atingere altor competențe ale Uniunii, respectând pe deplin articolul 40 din TUE.

(3)   Agenția este deschisă tuturor statelor membre care doresc să participe. Statele membre care participă deja la agenție în momentul adoptării prezentei decizii continuă să fie state membre participante.

(4)   Orice stat membru care dorește să participe la agenție după intrarea în vigoare a prezentei decizii sau care dorește să se retragă din agenție își notifică intenția Consiliului și îl informează pe Înaltul Reprezentant. Orice dispoziție tehnică și financiară necesară pentru o astfel de participare sau retragere se stabilesc de către Comitetul director menționat la articolul 8.

(5)   Agenția își are sediul la Bruxelles.

Articolul 2

Misiune

(1)   Misiunea agenției este de a sprijini Consiliul și statele membre în efortul lor de a îmbunătăți capacitățile de apărare ale Uniunii în domeniul gestionării crizelor și să susțină PSAC în starea sa actuală și în dezvoltarea sa viitoare.

(2)   Agenția identifică necesitățile operaționale, promovează măsurile necesare satisfacerii acestora, contribuie la identificarea și, dacă este cazul, la punerea în aplicare a oricărei măsuri necesare pentru întărirea bazei industriale și tehnologice în sectorul de apărare, participă la definirea unei politici europene în materie de capacități și de armament și sprijină Consiliul în evaluarea îmbunătățirii capacităților militare.

(3)   Misiunea agenției nu aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul apărării.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „stat membru participant” înseamnă un stat membru care participă la agenție; |
| --- | --- |

(a)

„stat membru participant” înseamnă un stat membru care participă la agenție;

| (b) | „state membre contributoare” înseamnă statele membre participante care contribuie la un anumit proiect sau program al agenției. |
| --- | --- |

(b)

„state membre contributoare” înseamnă statele membre participante care contribuie la un anumit proiect sau program al agenției.

Articolul 4

Controlul politic și modalitățile de raportare către Consiliu

(1)   Agenția își desfășoară activitatea sub autoritatea și controlul politic al Consiliului, căruia îi prezintă rapoarte și de la care primește orientări sau îndrumări în legătură cu activitatea agenției, în special cu privire la cadrul său de planificare pe trei ani.

(2)   Agenția raportează Consiliului cu regularitate cu privire la activitățile sale și, în special:

| (a) | prezintă Consiliului, în luna noiembrie a fiecărui an, un raport privind activitățile agenției din anul în curs; |
| --- | --- |

(a)

prezintă Consiliului, în luna noiembrie a fiecărui an, un raport privind activitățile agenției din anul în curs;

| (b) | sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, prezintă Consiliului, cel puțin o dată pe an, informații referitoare la contribuția agenției la activitățile de evaluare în contextul cooperării structurate permanente menționate la articolul 5 alineatul (3) litera (f) punctul (ii). |
| --- | --- |

(b)

sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, prezintă Consiliului, cel puțin o dată pe an, informații referitoare la contribuția agenției la activitățile de evaluare în contextul cooperării structurate permanente menționate la articolul 5 alineatul (3) litera (f) punctul (ii).

Agenția pune la dispoziția Consiliului în timp util informații privind chestiunile importante care trebuie să facă obiectul deciziei Comitetului director.

(3)   Consiliul, hotărând în unanimitate și, după caz, cu consultarea COPS sau a altor organe competente ale Consiliului, emite orientări sau îndrumări în legătură cu activitatea agenției, în special cu privire la cadrul său de planificare pe trei ani.

(4)   Agenția poate adresa recomandări Consiliului și Comisiei, în măsura în care acest lucru este necesar, pentru a-și îndeplini misiunea.

Articolul 5

Atribuții și sarcini

(1)   În îndeplinirea atribuțiilor și a sarcinilor sale, agenția respectă alte competențe ale Uniunii și pe cele ale instituțiilor Uniunii.

(2)   Îndeplinirea de către agenție a atribuțiilor și a sarcinilor sale nu aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul apărării.

(3)   Agenția îndeplinește, sub autoritatea Consiliului, următoarele:

| (a) | contribuie la identificarea obiectivelor privind capacitățile militare ale statelor membre și la evaluarea respectării angajamentelor privind capacitățile asumate de statele membre, în special prin:






  (i) | identificarea, împreună cu organele competente ale Consiliului, inclusiv CMUE, și folosind, printre altele, mecanismul de dezvoltare a capacităților (MDC) și orice succesor al acestuia, a cerințelor viitoare ale Uniunii în ceea ce privește capacitățile de apărare; |
| --- | --- | --- |

(a)

contribuie la identificarea obiectivelor privind capacitățile militare ale statelor membre și la evaluarea respectării angajamentelor privind capacitățile asumate de statele membre, în special prin:

(i)

identificarea, împreună cu organele competente ale Consiliului, inclusiv CMUE, și folosind, printre altele, mecanismul de dezvoltare a capacităților (MDC) și orice succesor al acestuia, a cerințelor viitoare ale Uniunii în ceea ce privește capacitățile de apărare;

| (ii) | coordonarea punerii în aplicare a planului de dezvoltare a capacităților (CDP) și a oricărui succesor al acestuia; |
| --- | --- |

(ii)

coordonarea punerii în aplicare a planului de dezvoltare a capacităților (CDP) și a oricărui succesor al acestuia;

| (iii) | evaluarea, pe baza unor criterii care trebuie convenite de statele membre, a angajamentelor asumate de acestea în materie de capacități, printre altele prin procesul CDP și prin MDC și orice succesor al acestora; |
| --- | --- |

(iii)

evaluarea, pe baza unor criterii care trebuie convenite de statele membre, a angajamentelor asumate de acestea în materie de capacități, printre altele prin procesul CDP și prin MDC și orice succesor al acestora;

| (b) | promovează armonizarea necesităților operaționale și adoptarea de metode de achiziție performante și compatibile, în special prin:






  (i) | promovarea și coordonarea armonizării cerințelor militare; |
| --- | --- | --- |

(b)

promovează armonizarea necesităților operaționale și adoptarea de metode de achiziție performante și compatibile, în special prin:

(i)

promovarea și coordonarea armonizării cerințelor militare;

| (ii) | promovarea unor achiziții eficiente din punctul de vedere al costurilor și eficace prin identificarea și difuzarea de bune practici; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea unor achiziții eficiente din punctul de vedere al costurilor și eficace prin identificarea și difuzarea de bune practici;

| (iii) | furnizarea unor evaluări privind prioritățile financiare pentru dezvoltarea și achiziționarea de capacități; |
| --- | --- |

(iii)

furnizarea unor evaluări privind prioritățile financiare pentru dezvoltarea și achiziționarea de capacități;

| (c) | propune proiecte multilaterale în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de capacități militare și asigură coordonarea programelor derulate de statele membre și gestionarea programelor de cooperare specifică, în special prin:






  (i) | promovarea și propunerea de noi proiecte multilaterale de cooperare; |
| --- | --- | --- |

(c)

propune proiecte multilaterale în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de capacități militare și asigură coordonarea programelor derulate de statele membre și gestionarea programelor de cooperare specifică, în special prin:

(i)

promovarea și propunerea de noi proiecte multilaterale de cooperare;

| (ii) | identificarea și propunerea de activități de colaborare în domeniul operațional; |
| --- | --- |

(ii)

identificarea și propunerea de activități de colaborare în domeniul operațional;

| (iii) | depunerea unor eforturi în vederea coordonării programelor existente puse în aplicare de statele membre; |
| --- | --- |

(iii)

depunerea unor eforturi în vederea coordonării programelor existente puse în aplicare de statele membre;

| (iv) | asumarea, la cererea statelor membre, a responsabilității în materie de gestionare a unor programe specifice; |
| --- | --- |

(iv)

asumarea, la cererea statelor membre, a responsabilității în materie de gestionare a unor programe specifice;

| (v) | pregătirea, la cererea statelor membre, a unor programe care să fie gestionate de OCCAR sau prin alte dispozitive, după caz; |
| --- | --- |

(v)

pregătirea, la cererea statelor membre, a unor programe care să fie gestionate de OCCAR sau prin alte dispozitive, după caz;

| (d) | susține cercetarea în materie de tehnologie a apărării, coordonează și planifică activitățile de cercetare comune și studierea soluțiilor tehnice care răspund necesităților operaționale viitoare, în special prin:






  (i) | promovarea, în legătură cu activitățile de cercetare ale Uniunii, după caz, a cercetării care vizează îndeplinirea cerințelor viitoare privind capacitățile de securitate și apărare și, prin aceasta, consolidarea potențialului industrial și tehnologic al Europei în acest domeniu; |
| --- | --- | --- |

(d)

susține cercetarea în materie de tehnologie a apărării, coordonează și planifică activitățile de cercetare comune și studierea soluțiilor tehnice care răspund necesităților operaționale viitoare, în special prin:

(i)

promovarea, în legătură cu activitățile de cercetare ale Uniunii, după caz, a cercetării care vizează îndeplinirea cerințelor viitoare privind capacitățile de securitate și apărare și, prin aceasta, consolidarea potențialului industrial și tehnologic al Europei în acest domeniu;

| (ii) | promovarea C&T comune în domeniul apărării care să fie mai eficient direcționate; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea C&T comune în domeniul apărării care să fie mai eficient direcționate;

| (iii) | catalizarea C&T din domeniul apărării prin studii și proiecte; |
| --- | --- |

(iii)

catalizarea C&T din domeniul apărării prin studii și proiecte;

| (iv) | gestionarea contractelor C&T din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(iv)

gestionarea contractelor C&T din domeniul apărării;

| (v) | activitatea desfășurată în legătură cu Comisia pentru a maximiza complementaritatea și sinergia dintre programele de cercetare în materie de apărare și cele în materie civilă sau de securitate; |
| --- | --- |

(v)

activitatea desfășurată în legătură cu Comisia pentru a maximiza complementaritatea și sinergia dintre programele de cercetare în materie de apărare și cele în materie civilă sau de securitate;

| (e) | contribuie la identificarea, și, după caz, la punerea în aplicare a oricărei măsuri utile pentru întărirea bazei industriale și tehnologice a sectorului de apărare și pentru îmbunătățirea eficienței cheltuielilor militare, în special prin:






  (i) | contribuția la crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare competitivă la nivel internațional, fără a aduce atingere normelor pieței interne și competențelor Comisiei în acest domeniu; |
| --- | --- | --- |

(e)

contribuie la identificarea, și, după caz, la punerea în aplicare a oricărei măsuri utile pentru întărirea bazei industriale și tehnologice a sectorului de apărare și pentru îmbunătățirea eficienței cheltuielilor militare, în special prin:

(i)

contribuția la crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare competitivă la nivel internațional, fără a aduce atingere normelor pieței interne și competențelor Comisiei în acest domeniu;

| (ii) | dezvoltarea unor politici și strategii relevante, prin consultare cu Comisia și cu industria, după caz; |
| --- | --- |

(ii)

dezvoltarea unor politici și strategii relevante, prin consultare cu Comisia și cu industria, după caz;

| (iii) | urmărirea, prin consultare cu Comisia, a dezvoltării și armonizării la nivelul UE a unor proceduri relevante, în cadrul sarcinilor agenției; |
| --- | --- |

(iii)

urmărirea, prin consultare cu Comisia, a dezvoltării și armonizării la nivelul UE a unor proceduri relevante, în cadrul sarcinilor agenției;

| (f) | sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, sprijină o astfel de cooperare, în special prin:






  (i) | facilitarea unor inițiative majore, comune sau europene, de dezvoltare a capacităților; |
| --- | --- | --- |

(f)

sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, sprijină o astfel de cooperare, în special prin:

(i)

facilitarea unor inițiative majore, comune sau europene, de dezvoltare a capacităților;

| (ii) | contribuția la evaluarea cu regularitate a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește capacitățile, în special a contribuțiilor făcute în conformitate cu o serie de criterii care urmează a fi stabilite, printre altele, în temeiul articolului 2 din Protocolul nr. 10, și prezentarea de rapoarte în această privință cel puțin o dată pe an; |
| --- | --- |

(ii)

contribuția la evaluarea cu regularitate a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește capacitățile, în special a contribuțiilor făcute în conformitate cu o serie de criterii care urmează a fi stabilite, printre altele, în temeiul articolului 2 din Protocolul nr. 10, și prezentarea de rapoarte în această privință cel puțin o dată pe an;

| (g) | urmărește asigurarea coerenței cu alte politici ale Uniunii, în măsura în care acestea au implicații în ceea ce privește capacitățile de apărare; |
| --- | --- |

(g)

urmărește asigurarea coerenței cu alte politici ale Uniunii, în măsura în care acestea au implicații în ceea ce privește capacitățile de apărare;

| (h) | promovează o mai bună cooperare între statele membre participante, în conformitate cu cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării; |
| --- | --- |

(h)

promovează o mai bună cooperare între statele membre participante, în conformitate cu cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării;

| (i) | asigură sprijin pentru operațiile PESC, luând în considerare procedurile UE de gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

(i)

asigură sprijin pentru operațiile PESC, luând în considerare procedurile UE de gestionare a crizelor.

Articolul 6

Personalitatea juridică

Agenția are personalitatea juridică necesară îndeplinirii atribuțiilor și atingerii obiectivelor sale. Statele membre se asigură că agenția beneficiază de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul legislației lor. Agenția poate, în special, să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să introducă acțiuni în justiție. Agenția are capacitatea de a încheia contracte cu entități sau organizații private sau publice.

CAPITOLUL II

ORGANELE ȘI PERSONALUL AGENȚIEI

Articolul 7

Șeful agenției

(1)   Șeful agenției este Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).

(2)   Șeful agenției răspunde de organizarea generală și funcționarea agenției și asigură faptul că orientările și îndrumările Consiliului și deciziile adoptate de Comitetul director sunt puse în aplicare de către directorul executiv, care îi raportează șefului agenției.

(3)   Șeful agenției prezintă Consiliului rapoartele agenției în conformitate cu articolul 4 alineatul (2).

(4)   Șeful agenției răspunde de negocierea acordurilor administrative cu țări terțe și alte organizații, grupări sau entități în conformitate cu orientările emise de Comitetul director. În cadrul acestor acorduri, astfel cum sunt aprobate de Comitetul director, șeful agenției răspunde de stabilirea unor relații de lucru corespunzătoare cu acestea.

Articolul 8

Comitetul director

(1)   Un Comitet director, compus din câte un reprezentant al fiecărui stat membru participant, autorizat să angajeze guvernul său, și dintr-un reprezentant al Comisiei, constituie organul de decizie al agenției. Comitetul director acționează în cadrul constituit de orientările și îndrumările Consiliului.

(2)   Comitetul director se întrunește la nivel de miniștri ai apărării ai statelor membre participante sau la nivel de reprezentanți ai acestora. Comitetul director se reunește, în principiu, cel puțin de două ori pe an la nivel de miniștri ai apărării.

(3)   Șeful agenției convoacă și prezidează reuniunile Comitetului director. În cazul în care un stat membru participant solicită acest lucru, șeful agenției convoacă o reuniune în termen de o lună.

(4)   Șeful agenției poate delega competența de a prezida reuniunile Comitetului director la nivel de reprezentanți ai miniștrilor apărării.

(5)   Comitetul director se poate reuni în componențe specifice (de exemplu, la nivel de directori naționali pentru armamente, de directori de capacități, de directori în domeniul C&T sau de directori pe probleme de politici de apărare).

(6)   La reuniunile Comitetului director participă:

| (a) | directorul executiv al agenției, menționat la articolul 10, sau reprezentantul acestuia; |
| --- | --- |

(a)

directorul executiv al agenției, menționat la articolul 10, sau reprezentantul acestuia;

| (b) | președintele CMUE sau reprezentantul acestuia; |
| --- | --- |

(b)

președintele CMUE sau reprezentantul acestuia;

| (c) | reprezentanții Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). |
| --- | --- |

(c)

reprezentanții Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE).

(7)   Comitetul director poate decide să îi invite, pentru chestiuni de interes comun, pe:

| (a) | Secretarul General al NATO sau reprezentatul numit al acestuia; |
| --- | --- |

(a)

Secretarul General al NATO sau reprezentatul numit al acestuia;

| (b) | șefii/președinții altor structuri, grupări sau organizații ale căror activități sunt relevante pentru activitatea agenției (precum cele instituite în temeiul acordului-cadru LoI, precum și OCCAR și ASE); |
| --- | --- |

(b)

șefii/președinții altor structuri, grupări sau organizații ale căror activități sunt relevante pentru activitatea agenției (precum cele instituite în temeiul acordului-cadru LoI, precum și OCCAR și ASE);

| (c) | după caz, reprezentanți ai altor părți terțe. |
| --- | --- |

(c)

după caz, reprezentanți ai altor părți terțe.

Articolul 9

Sarcinile și competențele Comitetului director

(1)   În cadrul stabilit de orientările și îndrumările Consiliului menționate la articolul 4 alineatul (1), Comitetul director:

| (a) | adoptă rapoartele care trebuie înaintate Consiliului; |
| --- | --- |

(a)

adoptă rapoartele care trebuie înaintate Consiliului;

| (b) | adoptă, hotărând în unanimitate, bugetul general al agenției până la data de 31 decembrie a fiecărui an; |
| --- | --- |

(b)

adoptă, hotărând în unanimitate, bugetul general al agenției până la data de 31 decembrie a fiecărui an;

| (c) | aprobă cadrul de planificare pe trei ani al agenției, care stabilește prioritățile agenției în limitele bugetului general, luând act de faptul că valorile financiare atribuite celui de al doilea și celui de al treilea an al cadrului de planificare servesc în mod exclusiv nevoilor de planificare și nu constituie plafoane obligatorii din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

(c)

aprobă cadrul de planificare pe trei ani al agenției, care stabilește prioritățile agenției în limitele bugetului general, luând act de faptul că valorile financiare atribuite celui de al doilea și celui de al treilea an al cadrului de planificare servesc în mod exclusiv nevoilor de planificare și nu constituie plafoane obligatorii din punct de vedere juridic;

| (d) | aprobă elaborarea în cadrul agenției a unor proiecte sau programe ad-hoc în conformitate cu articolul 19; |
| --- | --- |

(d)

aprobă elaborarea în cadrul agenției a unor proiecte sau programe ad-hoc în conformitate cu articolul 19;

| (e) | numește directorul executiv și adjunctul acestuia; |
| --- | --- |

(e)

numește directorul executiv și adjunctul acestuia;

| (f) | decide că agenției i se poate încredința de către unul sau mai multe state membre gestiunea administrativă și financiară a anumitor activități care intră în atribuțiile sale, în conformitate cu articolul 17; |
| --- | --- |

(f)

decide că agenției i se poate încredința de către unul sau mai multe state membre gestiunea administrativă și financiară a anumitor activități care intră în atribuțiile sale, în conformitate cu articolul 17;

| (g) | aprobă eventualele recomandări care ar putea fi adresate Consiliului sau Comisiei; |
| --- | --- |

(g)

aprobă eventualele recomandări care ar putea fi adresate Consiliului sau Comisiei;

| (h) | adoptă regulamentul de procedură al Comitetului director; |
| --- | --- |

(h)

adoptă regulamentul de procedură al Comitetului director;

| (i) | poate modifica dispozițiile financiare pentru execuția bugetului general al agenției; |
| --- | --- |

(i)

poate modifica dispozițiile financiare pentru execuția bugetului general al agenției;

| (j) | poate modifica reglementările care se aplică agenților temporari și contractuali și experților naționali detașați; |
| --- | --- |

(j)

poate modifica reglementările care se aplică agenților temporari și contractuali și experților naționali detașați;

| (k) | stabilește dispozițiile tehnice și financiare privind participarea sau retragerea statelor membre menționate la articolul 1 alineatul (4); |
| --- | --- |

(k)

stabilește dispozițiile tehnice și financiare privind participarea sau retragerea statelor membre menționate la articolul 1 alineatul (4);

| (l) | adoptă orientările referitoare la negocierea acordurilor administrative de către șeful agenției; |
| --- | --- |

(l)

adoptă orientările referitoare la negocierea acordurilor administrative de către șeful agenției;

| (m) | aprobă acordurile ad-hoc menționate la articolul 23 alineatul (1); |
| --- | --- |

(m)

aprobă acordurile ad-hoc menționate la articolul 23 alineatul (1);

| (n) | încheie acordurile administrative dintre agenție și terți menționate la articolul 26 alineatul (1); |
| --- | --- |

(n)

încheie acordurile administrative dintre agenție și terți menționate la articolul 26 alineatul (1);

| (o) | aprobă conturile anuale și bilanțul; |
| --- | --- |

(o)

aprobă conturile anuale și bilanțul;

| (p) | dă avizul conform pentru deciziile referitoare la structura organizațională a agenției; |
| --- | --- |

(p)

dă avizul conform pentru deciziile referitoare la structura organizațională a agenției;

| (q) | aprobă acordurile la nivel de servicii sau acordurile de lucru menționate la articolul 25, cu excepția celor cu caracter administrativ; |
| --- | --- |

(q)

aprobă acordurile la nivel de servicii sau acordurile de lucru menționate la articolul 25, cu excepția celor cu caracter administrativ;

| (r) | adoptă toate celelalte decizii relevante referitoare la îndeplinirea misiunii agenției. |
| --- | --- |

(r)

adoptă toate celelalte decizii relevante referitoare la îndeplinirea misiunii agenției.

(2)   În cazul în care nu se prevede altfel în prezenta decizie, Comitetul director adoptă decizii cu majoritate calificată. Voturile statelor membre participante se ponderează în conformitate cu articolul 16 alineatele (4) și (5) din TUE. Numai reprezentanții statelor membre participante iau parte la vot.

(3)   În cazul în care un reprezentant al unui stat membru participant în Comitetul director declară că, din motive importante de politică națională prezentate, intenționează să se opună adoptării unei decizii care trebuie luată cu majoritate calificată, nu se procedează la vot. Reprezentantul în cauză poate, prin intermediul șefului agenției, să sesizeze Consiliul, pentru ca acesta să emită, după caz, orientări pentru Comitetul director. În caz contrar, Comitetul director, hotărând cu majoritate calificată, poate decide să sesizeze cu privire la chestiunea în cauză Consiliul, în vederea adoptării unei decizii. Consiliul hotărăște în unanimitate.

(4)   Comitetul director poate decide, la propunerea directorului executiv sau a unui stat membru participant, să înființeze:

| (a) | comitete pentru pregătirea deciziilor administrative și bugetare ale Comitetului director, compuse din delegați ai statelor membre participante și un reprezentant al Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

comitete pentru pregătirea deciziilor administrative și bugetare ale Comitetului director, compuse din delegați ai statelor membre participante și un reprezentant al Comisiei;

| (b) | comitete specializate în chestiuni specifice care țin de atribuțiile agenției. Aceste comitete sunt compuse din delegați ai statelor membre participante și, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel, un reprezentant al Comisiei. |
| --- | --- |

(b)

comitete specializate în chestiuni specifice care țin de atribuțiile agenției. Aceste comitete sunt compuse din delegați ai statelor membre participante și, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel, un reprezentant al Comisiei.

Decizia de a înființa astfel de comitete precizează mandatul și durata acestora.

Articolul 10

Directorul executiv

(1)   Directorul executiv și adjunctul acestuia sunt selectați și numiți de Comitetul director, pe baza unei recomandări din partea șefului agenției, pentru o perioadă de trei ani. Comitetul director poate acorda o prelungire de doi ani. Directorul executiv și adjunctul acestuia acționează sub autoritatea șefului agenției și în conformitate cu deciziile Comitetului director.

(2)   Statele membre participante transmit candidaturile șefului agenției, care informează Comitetul director cu privire la acestea. Procesul de preselecție se organizează sub responsabilitatea șefului agenției.

Cu aprobarea Comitetului director, se instituie un comitet consultativ a cărui compoziție respectă un echilibru adecvat între reprezentanți ai SEAE, ai agenției și ai statelor membre participante.

Pe baza procesului de preselecție, șeful agenției prezintă Comitetului director o listă cu cel puțin doi candidați selectați, precizând candidatul pe care îl recomandă.

(3)   Directorul executiv, asistat de adjunctul său, ia toate măsurile necesare pentru a asigura eficiența și eficacitatea activității agenției. Directorului executiv îi revine răspunderea pentru supravegherea și coordonarea unităților funcționale pentru a asigura coerența generală a activității acestora.

(4)   Directorul executiv răspunde de:

| (a) | asigurarea punerii în aplicare a cadrului de planificare pe trei ani al agenției; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea punerii în aplicare a cadrului de planificare pe trei ani al agenției;

| (b) | pregătirea lucrărilor Comitetului director; |
| --- | --- |

(b)

pregătirea lucrărilor Comitetului director;

| (c) | pregătirea proiectului de buget general anual care trebuie prezentat Comitetului director; |
| --- | --- |

(c)

pregătirea proiectului de buget general anual care trebuie prezentat Comitetului director;

| (d) | pregătirea cadrului de planificare pe trei ani, care trebuie prezentat Comitetului director; |
| --- | --- |

(d)

pregătirea cadrului de planificare pe trei ani, care trebuie prezentat Comitetului director;

| (e) | asigurarea unei cooperări strânse și furnizarea de informații organelor pregătitoare ale Consiliului, în special COPS și CMUE; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea unei cooperări strânse și furnizarea de informații organelor pregătitoare ale Consiliului, în special COPS și CMUE;

| (f) | pregătirea rapoartelor menționate la articolul 4 alineatul (2); |
| --- | --- |

(f)

pregătirea rapoartelor menționate la articolul 4 alineatul (2);

| (g) | pregătirea situației veniturilor și cheltuielilor și execuția bugetului general al agenției și a bugetelor proiectelor sau programelor ad-hoc încredințate agenției; |
| --- | --- |

(g)

pregătirea situației veniturilor și cheltuielilor și execuția bugetului general al agenției și a bugetelor proiectelor sau programelor ad-hoc încredințate agenției;

| (h) | administrarea zilnică a agenției; |
| --- | --- |

(h)

administrarea zilnică a agenției;

| (i) | toate aspectele privind securitatea; |
| --- | --- |

(i)

toate aspectele privind securitatea;

| (j) | toate chestiunile privind personalul. |
| --- | --- |

(j)

toate chestiunile privind personalul.

(5)   În cadrul termenilor bugetului general al agenției și luând în considerare cadrul de planificare pe trei ani, directorul executiv este împuternicit să încheie contracte și să recruteze personal. Directorul executiv exercită aceleași atribuții cu privire la celelalte bugete menționate la articolul 12, în special bugetele asociate cu activitățile prevăzute la capitolul IV și bugetele care rezultă din veniturile suplimentare menționate la articolul 15.

(6)   Directorul executiv este răspunzător în fața Comitetului director.

(7)   Directorul executiv este reprezentantul legal al agenției.

Articolul 11

Personalul

(1)   Personalul agenției, inclusiv directorul executiv, este compus din personal temporar și personal contractual recrutat dintre candidații din toate statele membre participante, pe baza geografică cea mai extinsă posibil, și din instituțiile Uniunii. Personalul agenției este selectat de directorul executiv pe baza competenței și a cunoștințelor de specialitate relevante și prin proceduri de concurs echitabile și transparente. Directorul executiv publică în prealabil o descriere detaliată a tuturor posturilor disponibile și a criteriilor relevante pentru procesul de selecție. În toate cazurile, recrutarea vizează asigurarea pentru agenție a serviciilor unui personal cu cel mai înalt standard de capacitate și eficiență.

(2)   Pe baza unei propuneri din partea directorului executiv și în urma consultării Comitetului director, șeful agenției numește și reînnoiește contractele personalului superior de conducere al agenției.

(3)   Personalul agenției este compus din:

| (a) | personal recrutat direct de agenție pe baza unor contracte pe perioadă limitată, selectat dintre resortisanții statelor membre participante. Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (6). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens; |
| --- | --- |

(a)

personal recrutat direct de agenție pe baza unor contracte pe perioadă limitată, selectat dintre resortisanții statelor membre participante. Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (6). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens;

| (b) | experți naționali detașați de statele membre participante fie la posturi din cadrul structurii organizatorice a agenției, fie pentru sarcini și proiecte specifice. Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (7). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens; |
| --- | --- |

(b)

experți naționali detașați de statele membre participante fie la posturi din cadrul structurii organizatorice a agenției, fie pentru sarcini și proiecte specifice. Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (7). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens;

| (c) | funcționari ai Uniunii detașați la agenție pe o perioadă determinată și/sau pentru sarcini sau proiecte specifice, în funcție de necesități. |
| --- | --- |

(c)

funcționari ai Uniunii detașați la agenție pe o perioadă determinată și/sau pentru sarcini sau proiecte specifice, în funcție de necesități.

(4)   Agenția poate recurge, de asemenea, la:

| (a) | personal din țări, organizații și entități terțe, care este plătit de către acestea și cu care agenția a încheiat acorduri administrative în temeiul articolului 26 alineatul (1), detașat sau numit în cadrul agenției cu acordul Comitetului director, în conformitate cu condițiile stabilite în acordurile respective; |
| --- | --- |

(a)

personal din țări, organizații și entități terțe, care este plătit de către acestea și cu care agenția a încheiat acorduri administrative în temeiul articolului 26 alineatul (1), detașat sau numit în cadrul agenției cu acordul Comitetului director, în conformitate cu condițiile stabilite în acordurile respective;

| (b) | agenți contractuali și experții detașați, în scopul de a contribui la punerea în aplicare a unuia sau mai multor proiecte sau programe ad-hoc ale agenției menționate la capitolul IV. În astfel de cazuri, bugetele aferente proiectelor sau programelor ad-hoc respective pot să acopere salariile de bază ale agenților contractuali și indemnizațiile și cheltuielile experților detașați în cauză. |
| --- | --- |

(b)

agenți contractuali și experții detașați, în scopul de a contribui la punerea în aplicare a unuia sau mai multor proiecte sau programe ad-hoc ale agenției menționate la capitolul IV. În astfel de cazuri, bugetele aferente proiectelor sau programelor ad-hoc respective pot să acopere salariile de bază ale agenților contractuali și indemnizațiile și cheltuielile experților detașați în cauză.

(5)   Incluzând toate pozițiile ocupate, numărul total de ani în care personalul poate lucra pentru agenție este de mai puțin de zece ani.

(6)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă în orice litigiu dintre agenție și persoanele care fac obiectul statutului aplicabil personalului agenției.

CAPITOLUL III

BUGET ȘI REGLEMENTĂRI FINANCIARE

Articolul 12

Bugetul agenției

Bugetul agenției include bugetul general, bugetele asociate activităților care intră sub incidența capitolului IV și orice bugete care rezultă din veniturile suplimentare menționate la articolul 15.

Bugetul agenției se întocmește în conformitate cu principiile bugetare ale Uniunii Europene (8).

Articolul 13

Bugetul general

(1)   În fiecare an, până la 31 martie, șeful agenției pune la dispoziția Comitetului director o estimare preliminară a proiectului de buget general pentru anul următor.

(2)   În fiecare an, până la 30 iunie, șeful agenției propune o estimare preliminară revizuită a proiectului de buget general pentru anul următor, alături de proiectul cadrului de planificare pe trei ani, Comitetului director.

(3)   În fiecare an, până la 30 septembrie, șeful agenției propune proiectul de buget general alături de proiectul cadrului de planificare pe trei ani Comitetului director. Proiectul cuprinde:

| (a) | creditele considerate necesare:






  (i) | pentru a acoperi costurile aferente funcționării, personalului și reuniunilor agenției; |
| --- | --- | --- |

(a)

creditele considerate necesare:

(i)

pentru a acoperi costurile aferente funcționării, personalului și reuniunilor agenției;

| (ii) | pentru a procura consultanță externă, în special analiză operațională, esențiale pentru îndeplinirea de către aceasta a sarcinilor sale, și pentru activități specifice în avantajul comun al tuturor statelor membre participante, astfel cum se prevede la articolul 5; |
| --- | --- |

(ii)

pentru a procura consultanță externă, în special analiză operațională, esențiale pentru îndeplinirea de către aceasta a sarcinilor sale, și pentru activități specifice în avantajul comun al tuturor statelor membre participante, astfel cum se prevede la articolul 5;

| (b) | o estimare a veniturilor necesare pentru acoperirea cheltuielilor. |
| --- | --- |

(b)

o estimare a veniturilor necesare pentru acoperirea cheltuielilor.

(4)   Comitetul director se asigură, în ceea ce privește creditele menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (ii), că acestea reprezintă o cotă semnificativă din totalul creditelor menționate la alineatul (2). Creditele respective reflectă nevoile reale și permit agenției să joace un rol operativ.

(5)   Proiectul de buget general este însoțit de justificări detaliate și de o schemă de personal.

(6)   Comitetul director poate decide, hotărând în unanimitate, ca proiectul de buget general să acopere în plus și un proiect sau program specific, atunci când acest lucru este în mod clar în avantajul comun al tuturor statelor membre participante.

(7)   Creditele sunt clasificate pe titluri și capitole în cadrul cărora cheltuielile sunt grupate în funcție de natura sau destinația lor și subdivizate, după caz, în articole.

(8)   Fiecare titlu poate include un capitol intitulat „credite provizorii”. Aceste credite se introduc acolo unde există o incertitudine, pe baza unor motive serioase, cu privire la valoarea creditelor necesare sau la posibilitatea de execuție a creditelor înscrise.

(9)   Veniturile sunt alcătuite din:

| (a) | contribuții plătibile de către statele membre participante pe baza baremului venitul național brut (VNB); |
| --- | --- |

(a)

contribuții plătibile de către statele membre participante pe baza baremului venitul național brut (VNB);

| (b) | alte venituri. |
| --- | --- |

(b)

alte venituri.

Proiectul de buget general prevede structura de înregistrare a veniturilor alocate și, acolo unde acest lucru este posibil, indică suma prevăzută.

(10)   Comitetul director, hotărând în unanimitate, adoptă proiectul de buget general până la data de 31 decembrie a fiecărui an. În acest context, Comitetul director este prezidat de șeful agenției sau de un reprezentant numit de către șeful agenției ori de un membru al Comitetului director invitat în acest sens de către șeful agenției. Directorul executiv declară că bugetul a fost adoptat și notifică acest lucru statelor membre participante.

(11)   În cazul în care, la începutul unui exercițiu financiar, proiectul de buget general nu a fost adoptat, o sumă echivalentă cu cel mult a douăsprezecea parte din creditele bugetare pentru exercițiul financiar precedent poate fi cheltuită în fiecare lună pentru orice capitol sau altă subdiviziune din buget. Măsura respectivă nu poate avea, cu toate acestea, efectul de a pune la dispoziția agenției credite care depășesc a douăsprezecea parte din cele prevăzute în proiectul de buget general aflat în curs de pregătire. Comitetul director poate autoriza, hotărând cu majoritate calificată, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv, cheltuieli care depășesc a douăsprezecea parte, cu condiția ca creditele bugetare generale pentru anul financiar respectiv să nu depășească pe cele din anul financiar anterior. Directorul executiv poate solicita contribuțiile necesare pentru acoperirea creditelor autorizate în temeiul prezentei dispoziții care sunt scadente în termen de 30 de zile de la transmiterea cererii de contribuții.

Articolul 14

Buget rectificativ

(1)   În eventualitatea unor circumstanțe inevitabile, excepționale sau neprevăzute, directorul executiv poate propune Comitetului director un proiect de buget rectificativ.

(2)   Proiectul de buget rectificativ se întocmește, propune, adoptă și notifică conform aceleiași proceduri valabile pentru bugetul general. Comitetul director hotărăște ținând seama în mod corespunzător de urgența situației.

Articolul 15

Venituri suplimentare

(1)   În cadrul misiunii sale în conformitate cu articolul 2, agenția poate primi venituri suplimentare pentru un scop specific:

| (a) | de la bugetul general al Uniunii, de la caz la caz, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile; |
| --- | --- |

(a)

de la bugetul general al Uniunii, de la caz la caz, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile;

| (b) | de la statele membre, țări terțe sau alți terți, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel în termen de o lună de la primirea informațiilor de la agenție. |
| --- | --- |

(b)

de la statele membre, țări terțe sau alți terți, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel în termen de o lună de la primirea informațiilor de la agenție.

(2)   Veniturile menționate la alineatul (1) pot fi utilizate doar în scopul specific pentru care au fost prevăzute.

Articolul 16

Contribuții și rambursări

(1)   Determinarea contribuțiilor în cazul în care se aplică baremul VNB:

| (a) | în cazul în care se aplică baremul VNB, defalcarea contribuțiilor între statele membre cărora li se cere o contribuție se determină pe baza baremului venitului național brut, astfel cum este definit la articolul 41 alineatul (2) TUE, și în conformitate cu Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (9) sau cu orice altă decizie care ar putea să o înlocuiască pe aceasta; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care se aplică baremul VNB, defalcarea contribuțiilor între statele membre cărora li se cere o contribuție se determină pe baza baremului venitului național brut, astfel cum este definit la articolul 41 alineatul (2) TUE, și în conformitate cu Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (9) sau cu orice altă decizie care ar putea să o înlocuiască pe aceasta;

| (b) | datele pentru calcularea fiecărei contribuții sunt cele care figurează în coloana intitulată „resurse proprii VNB” din tabelul „Situația rezumativă a finanțării bugetului general în funcție de tipul de resursă proprie și de stat membru” anexat la ultimul buget al Uniunii. Contribuția fiecărui stat membru care trebuie să plătească o contribuție este proporțională cu cota reprezentată de VNB-ul statului membru respectiv în suma totală a VNB-ului tuturor statelor membre care trebuie să plătească o contribuție. |
| --- | --- |

(b)

datele pentru calcularea fiecărei contribuții sunt cele care figurează în coloana intitulată „resurse proprii VNB” din tabelul „Situația rezumativă a finanțării bugetului general în funcție de tipul de resursă proprie și de stat membru” anexat la ultimul buget al Uniunii. Contribuția fiecărui stat membru care trebuie să plătească o contribuție este proporțională cu cota reprezentată de VNB-ul statului membru respectiv în suma totală a VNB-ului tuturor statelor membre care trebuie să plătească o contribuție.

(2)   Calendarul plății contribuțiilor:

| (a) | contribuțiile menite să finanțeze bugetul general al agenției se plătesc de către statele membre participante în trei tranșe egale, până la datele de 15 martie, 15 iunie și, respectiv, 15 octombrie ale exercițiului financiar respectiv; |
| --- | --- |

(a)

contribuțiile menite să finanțeze bugetul general al agenției se plătesc de către statele membre participante în trei tranșe egale, până la datele de 15 martie, 15 iunie și, respectiv, 15 octombrie ale exercițiului financiar respectiv;

| (b) | în cazul în care se adoptă un buget rectificativ, contribuțiile necesare se plătesc de către statele membre respective în termen de 60 de zile de la transmiterea cererii de contribuție; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care se adoptă un buget rectificativ, contribuțiile necesare se plătesc de către statele membre respective în termen de 60 de zile de la transmiterea cererii de contribuție;

| (c) | fiecare stat membru plătește comisioanele bancare aferente plății propriilor contribuții; |
| --- | --- |

(c)

fiecare stat membru plătește comisioanele bancare aferente plății propriilor contribuții;

| (d) | în cazul în care bugetul anual nu este aprobat până la sfârșitul lunii noiembrie, agenția poate emite, la solicitarea unui stat membru, o cerere individuală provizorie de contribuție pentru statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care bugetul anual nu este aprobat până la sfârșitul lunii noiembrie, agenția poate emite, la solicitarea unui stat membru, o cerere individuală provizorie de contribuție pentru statul membru respectiv.

Articolul 17

Gestionarea de către agenție a bugetelor aferente activităților ad-hoc

(1)   Comitetul director poate decide, la propunerea directorului executiv sau a unui stat membru, că agenției i se poate încredința de către statele membre gestiunea administrativă și financiară a anumitor activități care intră în atribuțiile sale, în conformitate cu articolele 19 și 20.

(2)   În cazul proiectelor și programelor ad-hoc ale agenției, Comitetul director poate autoriza agenția, în condițiile stabilite în dispozițiile care reglementează activitățile în cauză, să încheie contracte și acorduri de granturi, precum și să strângă anticipat contribuțiile necesare din partea statelor membre respective, pentru a onora astfel de contracte și de acorduri de granturi.

Articolul 18

Execuția bugetului general

(1)   Dispozițiile financiare aplicabile bugetului general al agenției sunt stabilite prin Decizia 2007/643/PESC a Consiliului (10). Comitetul director, hotărând în unanimitate, analizează și modifică, după caz, aceste dispoziții.

(2)   La propunerea directorului executiv, Comitetul director adoptă, după caz, normele de aplicare referitoare la execuția și controlul bugetului general, în special în ceea ce privește achizițiile publice, fără a aduce atingere normelor relevante ale Uniunii. Comitetul director se asigură, în special, că se ține seama în mod corespunzător de securitatea aprovizionării și de respectarea cerințelor referitoare atât la secretul privind apărarea, cât și la drepturile de proprietate intelectuală.

(3)   Colegiul auditorilor verifică ansamblul conturilor de venituri și cheltuieli ale agenției.

CAPITOLUL IV

GESTIONAREA DE CĂTRE AGENȚIE A PROIECTELOR SAU PROGRAMELOR AD-HOC ȘI A BUGETELOR AFERENTE

Articolul 19

Proiecte sau programe ad-hoc din categoria A („opt out”) și bugetele ad-hoc aferente acestora

(1)   Unul sau mai multe dintre statele membre participante ori directorul executiv pot înainta Comitetului director un proiect sau program ad-hoc care ține de atribuțiile agenției, ceea ce presupune participarea generală a statelor membre participante, indicând de asemenea valoarea adăugată prevăzută a fi adusă de agenție. Comitetul director este informat cu privire la eventualul buget ad-hoc corespunzător proiectului sau programului propus, precum și cu privire la potențialele contribuții ale terților.

(2)   Toate statele membre participante își aduc, în principiu, contribuția. Acestea informează directorul executiv cu privire la intenția lor în acest sens.

(3)   Comitetul director aprobă punerea în practică a proiectului sau a programului ad-hoc.

(4)   Comitetul director poate decide, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv sau a unui stat membru participant, înființarea unui comitet care să supravegheze gestionarea și punerea în aplicare a proiectului sau a programului ad-hoc. Comitetul este alcătuit din delegați ai fiecăruia dintre statele membre contributoare și, atunci când Uniunea contribuie la proiectul sau programul respectiv, un reprezentant al Comisiei. Decizia Comitetului director specifică mandatul și durata comitetului.

(5)   Pentru proiectul sau programul ad-hoc, statele membre contributoare, reunite în cadrul Comitetului director, aprobă:

| (a) | normele de gestionare a proiectului sau programului; |
| --- | --- |

(a)

normele de gestionare a proiectului sau programului;

| (b) | după caz, bugetul ad-hoc aferent proiectului sau programului, baremul pentru contribuții și normele de punere în aplicare necesare; |
| --- | --- |

(b)

după caz, bugetul ad-hoc aferent proiectului sau programului, baremul pentru contribuții și normele de punere în aplicare necesare;

| (c) | participarea unor părți terțe la comitetul menționat la alineatul (4). Participarea acestora nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

participarea unor părți terțe la comitetul menționat la alineatul (4). Participarea acestora nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii.

(6)   În cazul în care Uniunea contribuie la un proiect sau program ad-hoc, Comisia participă la deciziile menționate la alineatul (5), cu respectarea deplină a procedurilor de decizie aplicabile bugetului general al Uniunii.

Articolul 20

Proiecte sau programe ad-hoc din categoria B („opt in”) și bugetele ad-hoc aferente acestora

(1)   Unul sau mai multe dintre statele membre participante pot informa Comitetul director că intenționează să pună în practică un proiect sau program ad-hoc care ține de atribuțiile agenției și, după caz, un buget ad-hoc aferent acestuia, indicând de asemenea valoarea adăugată prevăzută a fi adusă de agenție. Comitetul director este informat cu privire la eventualul buget ad-hoc corespunzător proiectului sau programului propus și, în cazul în care este necesar, cu privire la detaliile relevante referitoare la resursele umane pentru un astfel de proiect sau program, precum și cu privire la potențialele contribuții ale terților.

(2)   În scopul maximizării posibilităților de cooperare, toate statele membre participante sunt informate în timp util în legătură cu proiectul sau programul ad-hoc, inclusiv în legătură cu baza de extindere a participării, astfel încât orice stat membru participant să-și poată exprima interesul în ceea ce privește asocierea. De asemenea, inițiatorul (inițiatorii) proiectului sau programului depune (depun) toate eforturile pentru a determina cât mai multe state membre să adere. Participarea va fi stabilită de la caz la caz de către inițiatori.

(3)   Proiectul sau programul ad-hoc este considerat un proiect sau program al agenției, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel în termen de o lună de la primirea informațiilor menționate la alineatul (1).

(4)   Orice stat membru participant care dorește ulterior să participe la un proiect sau program ad-hoc își notifică intenția statelor membre contributoare. În termen de două luni de la primirea notificării, statele membre contributoare se pronunță de comun acord asupra participării statului membru respectiv, luând în considerare în mod corespunzător baza prevăzută în momentul în care statele membre participante sunt informate în legătură cu proiectul sau programul respectiv.

(5)   Statele membre contributoare iau de comun acord deciziile necesare pentru stabilirea și punerea în aplicare a proiectului sau programului ad-hoc și, după caz, pentru bugetul aferent acestuia. În cazul în care Uniunea contribuie la un astfel de proiect sau program, Comisia participă la deciziile menționate de prezentul alineat, cu respectarea deplină a procedurilor decizionale aplicabile bugetului general al Uniunii Europene. Statele membre contributoare informează permanent, în mod corespunzător, Comitetul director cu privire la evoluția proiectului sau programului.

Articolul 21

Domeniul de aplicare al proiectelor și programelor ad-hoc ale agenției și bugetele ad-hoc aferente acestora

(1)   În cadrul domeniului de aplicare al misiunii agenției, atribuțiile și sarcinile, astfel cum sunt definite la articolele 2 și, respectiv, 5, și sub rezerva aprobării proiectelor și programelor ad-hoc în conformitate cu articolele 19 și 20, activitățile agenției pot acoperi, printre altele:

| (a) | achiziția prin intermediul contractelor de achiziții publice atribuite cu respectarea normelor relevante ale Uniunii privind atribuirea contractelor de achiziții publice; |
| --- | --- |

(a)

achiziția prin intermediul contractelor de achiziții publice atribuite cu respectarea normelor relevante ale Uniunii privind atribuirea contractelor de achiziții publice;

| (b) | granturi, acordate în conformitate cu dispozițiile și normele financiare menționate la articolul 18. |
| --- | --- |

(b)

granturi, acordate în conformitate cu dispozițiile și normele financiare menționate la articolul 18.

(2)   Bugetele ad-hoc aferente proiectelor și programelor agenției și gestionate în conformitate cu articolul 17 includ, atunci când este cazul, credite destinate să acopere:

| (a) | cheltuielile aferente angajamentelor juridice menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

cheltuielile aferente angajamentelor juridice menționate la alineatul (1);

| (b) | costurile menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (a) punctul (i), în măsura în care aceste costuri sunt contractate ca rezultat direct al gestionării proiectelor și programelor ad-hoc în cauză. |
| --- | --- |

(b)

costurile menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (a) punctul (i), în măsura în care aceste costuri sunt contractate ca rezultat direct al gestionării proiectelor și programelor ad-hoc în cauză.

Articolul 22

Contribuții de la bugetul general al Uniunii la bugetele ad-hoc

Se pot face contribuții de la bugetul general al Uniunii la bugetele ad-hoc constituite pentru proiectele sau programele ad-hoc menționate la articolele 19 și 20.

Articolul 23

Participarea terților

(1)   Terții pot contribui, în calitate de membri contributori, la un anumit proiect sau program ad-hoc, stabilit în conformitate cu articolele 19 sau 20, și la bugetul aferent acestuia. După caz, Comitetul director aprobă, hotărând cu majoritate calificată, acordurile ad-hoc dintre agenție și părți terțe pentru fiecare proiect sau program.

(2)   Pentru proiectele sau programele ad-hoc stabilite în conformitate cu articolul 19, statele membre contributoare reunite în cadrul Comitetului director aprobă cu părțile terțe în cauză orice modalități necesare privind contribuția acestora.

(3)   Pentru proiectele sau programele ad-hoc stabilite în conformitate cu articolul 20, statele membre contributoare hotărăsc cu părțile terțe în cauză toate modalitățile necesare privind contribuția acestora.

CAPITOLUL V

RELAȚIILE CU INSTITUȚIILE, ORGANELE, OFICIILE ȘI AGENȚIILE UNIUNII

Articolul 24

Relațiile cu Comisia

(1)   Comisia este membru al Comitetului director fără drept de vot și este asociată pe deplin la activitatea agenției, în spiritul cooperării și al avantajului reciproc.

(2)   Agenția stabilește relații de lucru cu Comisia, în special în vederea realizării unui schimb de cunoștințe de specialitate și de consultanță în domeniile în care activitățile Uniunii au incidență asupra misiunilor agenției și în care activitățile agenției sunt relevante pentru cele ale Uniunii.

(3)   Modalitățile necesare pentru a acoperi o contribuție, de la caz la caz, din bugetul general al Uniunii în conformitate cu articolele 15 și 22 se stabilesc între agenție și Comisie de comun acord sau între statele membre contributoare și Comisie de comun acord.

(4)   Comisia poate participa la proiectele și programele agenției. Într-un astfel de caz, Comisia participă la deciziile menționate la articolul 23 alineatele (2) și (3), fără a aduce atingere competențelor suverane ale statelor membre în domeniul dezvoltării capacităților de apărare.

Articolul 25

Relațiile cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii

(1)   În măsura în care este relevant pentru îndeplinirea sarcinilor sale, agenția poate stabili și întreține relații de cooperare cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile înființate prin sau în temeiul TUE ori TFUE.

În cazul în care este necesar, agenția încheie acorduri la nivelul serviciilor sau acorduri de lucru cu entitățile respective. Astfel de acorduri de lucru pot viza schimbul de informații operaționale, strategice sau tehnice, inclusiv date cu caracter personal și informații clasificate, în conformitate cu normele de securitate relevante.

(2)   Entitățile menționate la alineatul (1) pot participa la proiectele și programele agenției și la bugetul aferent acesteia.

CAPITOLUL VI

RELAȚIILE CU ȚĂRI, ORGANIZAȚII ȘI ENTITĂȚI TERȚE

Articolul 26

Acorduri administrative și alte aspecte

(1)   În scopul îndeplinirii misiunii sale, agenția poate încheia acorduri administrative cu țări, organizații și entități terțe. Aceste acorduri vizează în special:

| (a) | principiul unei relații între agenție și partea terță; |
| --- | --- |

(a)

principiul unei relații între agenție și partea terță;

| (b) | dispoziții în vederea consultărilor pe teme legate de activitatea agenției; |
| --- | --- |

(b)

dispoziții în vederea consultărilor pe teme legate de activitatea agenției;

| (c) | aspecte privind securitatea. |
| --- | --- |

(c)

aspecte privind securitatea.

În acest context, agenția respectă cadrul instituțional unic și autonomia decizională a Uniunii. Fiecare astfel de acord se încheie de către Comitetul director pe baza aprobării Consiliului, hotărând în unanimitate.

(2)   Agenția stabilește relații de lucru strânse cu organele relevante ale OCCAR și cu cele instituite în temeiul acordului-cadru LoI în vederea încorporării acestor elemente sau a asimilării principiilor și practicilor acestora la momentul potrivit, după caz, și de comun acord.

(3)   Transparența reciprocă și coerența evoluțiilor în domeniul capacităților sunt asigurate de aplicarea procedurilor MDC. Alte relații de lucru dintre agenție și organele NATO relevante se definesc printr-un acord administrativ menționat la alineatul (1), cu respectarea deplină a cadrului de cooperare și consultare stabilit între Uniune și NATO.

(4)   În cadrul acordurilor menționate la alineatul (1), agenția are dreptul să stabilească relații de lucru cu organizații și entități altele decât cele menționate la alineatele (2) și (3), în vederea facilitării eventualei participări a acestora la proiecte și programe.

(5)   În cadrul acordurilor menționate la alineatul (1), agenția are dreptul să stabilească relații de lucru cu țări terțe, în vederea facilitării eventualei participări a acestora la proiecte și programe specifice.

(6)   În cazul în care agenția intenționează să stabilească noi relații de lucru cu organizații, entități sau țări terțe, astfel cum se precizează la alineatele (4) și (5) de la prezentul articol și în conformitate cu articolul 7 alineatul (4), aceasta solicită în prealabil aprobarea Comitetului director.

De asemenea, agenția raportează Comitetului director cu privire la evoluțiile relațiilor stabilite.

În cazul în care statele membre participante solicită acest lucru, agenția convoacă o reuniune ad-hoc cu statele membre participante și cu organizația, entitatea sau țara terță cu care agenția a încheiat acorduri administrative, în vederea unor consultări și schimburi de informații, în conformitate cu normele de securitate relevante, privind posibila participare a organizației, entității sau țării terțe în cauză la proiecte și programe specifice.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII DIVERSE

Articolul 27

Privilegii și imunități

(1)   Privilegiile și imunitățile directorului executiv și ale personalului agenției sunt prevăzute în Decizia reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 10 noiembrie 2004 privind privilegiile și imunitățile acordate Agenției Europene de Apărare și membrilor personalului său.

În așteptarea intrării în vigoare a deciziei respective, statul gazdă poate acorda directorului executiv și personalului agenției privilegiile și imunitățile prevăzute.

(2)   Privilegiile și imunitățile agenției sunt prevăzute în Protocolul nr. 7.

(3)   În special, articolul 3 al doilea paragraf din Protocolul nr. 7 se aplică activităților în care rolul agenției de administrare a proiectelor sau programelor în sprijinul statelor membre aduce o valoare adăugată, acesta neaplicându-se cazurilor în care rolul respectiv implică doar achiziționarea de bunuri sau servicii pentru statele membre.

Articolul 28

Clauza de revizuire

În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii, șeful agenției prezintă Comitetului director un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii, în vederea posibilei revizuiri a acesteia de către Consiliu.

Articolul 29

Răspunderea juridică

(1)   Răspunderea contractuală a agenției este reglementată de legislația aplicabilă contractului respectiv.

(2)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă în temeiul oricărei clauze compromisorii incluse într-un contract încheiat de agenție.

(3)   Răspunderea personală a personalului față de agenție este reglementată de normele relevante care se aplică agenției.

Articolul 30

Accesul la documente

Regulile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se aplică documentelor deținute de agenție.

Articolul 31

Protecția datelor

Regulile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către agenție.

Comitetul director, la propunerea șefului agenției, adoptă normele de punere în aplicare necesare.

Articolul 32

Securitatea

(1)   Agenția aplică reglementările de securitate ale Consiliului, astfel cum figurează în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (11).

(2)   Agenția asigură un nivel de securitate corespunzător în comunicarea sa externă.

Articolul 33

Regimul lingvistic

Regimul lingvistic al agenției se stabilește de către Consiliu, hotărând în unanimitate.

Articolul 34

Abrogare

Decizia 2011/411/PESC se abrogă.

Trimiterile la decizia abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.

Articolul 35

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului din 12 iulie 2004 privind instituirea Agenției Europene de Apărare (JO L 245, 17.7.2004, p. 17).

1

(2)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

4

(5)  Decizia 2011/411/PESC a Consiliului din 12 iulie 2011 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC (JO L 183, 13.7.2011, p. 16).

5

(6)  Decizia 2004/676/CE a Consiliului din 24 septembrie 2004 privind statutul agenților din cadrul Agenției Europene de Apărare (JO L 310, 7.10.2004, p. 9).

6

(7)  Decizia 2004/677/CE a Consiliului din 24 septembrie 2004 privind regimul aplicabil experților și militarilor naționali detașați în cadrul Agenției Europene de Apărare (JO L 310, 7.10.2004, p. 64).

7

(8)  Principiile unității, exactității bugetare, anualității, echilibrului, unității de cont, universalității, specificității, bunei gestiuni financiare prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

8

(9)  Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (JO L 163, 23.6.2007, p. 17).

9

(10)  Decizia 2007/643/PESC a Consiliului din 18 septembrie 2007 privind normele financiare ale Agenției Europene de Apărare și normele privind achizițiile publice și contribuțiile financiare din bugetul operațional al Agenției Europene de Apărare (JO L 269, 12.10.2007, p. 1).

10

(11)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

11

---

ANEXA I

ACTELE ABROGATE ȘI MODIFICĂRILE SUCCESIVE ALE ACESTORA

| Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului | JO L 245, 17.7.2004, p. 17. |
| --- | --- |
| Acțiunea comună 2008/299/PESC a Consiliului | JO L 102, 12.4.2008, p. 34. |
| Decizia 2011/411/PESC a Consiliului | JO L 183, 13.7.2011, p. 16. |

Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului

JO L 245, 17.7.2004, p. 17.

Acțiunea comună 2008/299/PESC a Consiliului

JO L 102, 12.4.2008, p. 34.

Decizia 2011/411/PESC a Consiliului

JO L 183, 13.7.2011, p. 16.

---

ANEXA II

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Decizia 2011/411/PESC | Prezenta decizie |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| — | Articolul 3 litera (c) |
| Articolul 4 alineatele (3)-(4) | — |
| Articolul 4 alineatul (5) | Articolul 4 alineatul (3) |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| — | Articolul 5 alineatul (3) litera (g) |
| Articolul 6 | Articolul 6 |
| Articolul 7 | Articolul 7 |
| Articolul 8 | Articolul 8 |
| Articolul 9 | Articolul 9 |
| Articolul 9 alineatul (1) litera (b) | — |
| Articolul 9 alineatul (1) litera (c) | Articolul 9 alineatul (1) litera (b) |
| — | Articolul 9 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 10 | Articolul 10 |
| Articolul 11 | Articolul 11 |
| Articolul 11 alineatul (1) prima teză | Articolul 11 alineatul (3) |
| — | Articolul 11 alineatul (1) |
| — | Articolul 11 alineatul (2) |
| Articolul 11 alineatul (2) | Articolul 11 alineatul (5) |
| Articolul 11 alineatul (3) litera (a) | — |
| Articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (c) | Articolul 11 alineatul (4) |
| Articolul 11 alineatul (1) a doua, a treia și a patra teză | Articolul 11 alineatul (6) |
| — | Articolul 11 alineatul (8) |
| Articolul 11 alineatul (4) | Articolul 11 alineatul (9) |
| Articolul 12 | — |
| — | Articolul 12 |
| Articolul 13 | Articolul 13 |
| Articolul 13 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) | — |
| — | Articolul 13 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) |
| Articolul 14 | Articolul 14 |
| Articolul 14 alineatul (3) | — |
| Articolul 15 | Articolul 15 |
| Articolul 16 | Articolul 16 |
| Articolul 17 | Articolul 17 |
| Articolul 18 | Articolul 18 |
| Articolul 19 | Articolul 19 |
| Articolul 20 | Articolul 20 |
| — | Articolul 21 |
| Articolul 21 | Articolul 22 |
| Articolul 22 | Articolul 23 |
| Articolul 22 alineatul (4) | Articolul 24 alineatul (4) a doua teză |
| Articolul 23 | Articolul 24 |
| Articolul 23 alineatul (2) | Articolul 24 alineatul (4) prima teză |
| — | Articolul 25 |
| Articolul 24 | Articolul 26 |
| Articolul 24 alineatele (6)-(8) | — |
| — | Articolul 24 alineatul (6) |
| Articolul 25 | Articolul 27 |
| Articolul 25 primul paragraf | — |
| Articolul 26 | Articolul 28 |
| Articolul 27 | Articolul 29 |
| Articolul 28 | Articolul 30 |
| — | Articolul 31 |
| Articolul 29 | Articolul 32 |
| Articolul 30 | Articolul 33 |
| Articolul 31 | Articolul 34 |
| Articolul 32 | Articolul 35 |

Decizia 2011/411/PESC

Prezenta decizie

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

—

Articolul 3 litera (c)

Articolul 4 alineatele (3)-(4)

—

Articolul 4 alineatul (5)

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 5

Articolul 5

—

Articolul 5 alineatul (3) litera (g)

Articolul 6

Articolul 6

Articolul 7

Articolul 7

Articolul 8

Articolul 8

Articolul 9

Articolul 9

Articolul 9 alineatul (1) litera (b)

—

Articolul 9 alineatul (1) litera (c)

Articolul 9 alineatul (1) litera (b)

—

Articolul 9 alineatul (1) litera (c)

Articolul 10

Articolul 10

Articolul 11

Articolul 11

Articolul 11 alineatul (1) prima teză

Articolul 11 alineatul (3)

—

Articolul 11 alineatul (1)

—

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (5)

Articolul 11 alineatul (3) litera (a)

—

Articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (c)

Articolul 11 alineatul (4)

Articolul 11 alineatul (1) a doua, a treia și a patra teză

Articolul 11 alineatul (6)

—

Articolul 11 alineatul (8)

Articolul 11 alineatul (4)

Articolul 11 alineatul (9)

Articolul 12

—

—

Articolul 12

Articolul 13

Articolul 13

Articolul 13 alineatul (2) litera (a) punctul (ii)

—

—

Articolul 13 alineatul (2) litera (a) punctul (ii)

Articolul 14

Articolul 14

Articolul 14 alineatul (3)

—

Articolul 15

Articolul 15

Articolul 16

Articolul 16

Articolul 17

Articolul 17

Articolul 18

Articolul 18

Articolul 19

Articolul 19

Articolul 20

Articolul 20

—

Articolul 21

Articolul 21

Articolul 22

Articolul 22

Articolul 23

Articolul 22 alineatul (4)

Articolul 24 alineatul (4) a doua teză

Articolul 23

Articolul 24

Articolul 23 alineatul (2)

Articolul 24 alineatul (4) prima teză

—

Articolul 25

Articolul 24

Articolul 26

Articolul 24 alineatele (6)-(8)

—

—

Articolul 24 alineatul (6)

Articolul 25

Articolul 27

Articolul 25 primul paragraf

—

Articolul 26

Articolul 28

Articolul 27

Articolul 29

Articolul 28

Articolul 30

—

Articolul 31

Articolul 29

Articolul 32

Articolul 30

Articolul 33

Articolul 31

Articolul 34

Articolul 32

Articolul 35

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/75

---

DECIZIA (PESC) 2015/1836 A CONSILIULUI

din 12 octombrie 2015

de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/273/PESC (1) privind măsuri restrictive împotriva Siriei. |
| --- | --- |

(1)

La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/273/PESC (1) privind măsuri restrictive împotriva Siriei.

| (2) | De atunci, Consiliul a continuat să condamne ferm represiunea violentă împotriva populației civile din Siria desfășurată de regimul sirian. Consiliul și-a exprimat în repetate rânduri profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea situației din Siria și, în special, cu privire la încălcările generalizate și sistematice ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar. |
| --- | --- |

(2)

De atunci, Consiliul a continuat să condamne ferm represiunea violentă împotriva populației civile din Siria desfășurată de regimul sirian. Consiliul și-a exprimat în repetate rânduri profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea situației din Siria și, în special, cu privire la încălcările generalizate și sistematice ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar.

| (3) | La 14 aprilie 2014, în conformitate cu concluziile Consiliului din 23 ianuarie 2012, în care Consiliul a confirmat angajamentul Uniunii de a-și continua politica de impunere a unor măsuri suplimentare împotriva regimului atât timp cât represiunea continuă, Consiliul a afirmat că UE își va continua politica măsurilor restrictive împotriva regimului, atât timp cât represiunea va continua. |
| --- | --- |

(3)

La 14 aprilie 2014, în conformitate cu concluziile Consiliului din 23 ianuarie 2012, în care Consiliul a confirmat angajamentul Uniunii de a-și continua politica de impunere a unor măsuri suplimentare împotriva regimului atât timp cât represiunea continuă, Consiliul a afirmat că UE își va continua politica măsurilor restrictive împotriva regimului, atât timp cât represiunea va continua.

| (4) | Consiliul a remarcat în repetate rânduri cu deosebită îngrijorare încercările regimului sirian de a eluda măsurile restrictive impuse de UE pentru a continua să finanțeze și să sprijine politica sa de represiune violentă împotriva populației civile. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul a remarcat în repetate rânduri cu deosebită îngrijorare încercările regimului sirian de a eluda măsurile restrictive impuse de UE pentru a continua să finanțeze și să sprijine politica sa de represiune violentă împotriva populației civile.

| (5) | Consiliul remarcă faptul că regimul sirian continuă să aplice politica sa de represiune și, având în vedere gravitatea persistentă a situației, Consiliul consideră că este necesar să mențină și să asigure eficacitatea măsurilor restrictive în vigoare prin continuarea dezvoltării acestora, menținându-și, în același timp, abordarea specifică și diferențiată și ținând cont de condițiile umanitare ale populației siriene. Consiliul consideră că anumite categorii de persoane și entități prezintă o relevanță specială pentru eficacitatea acestor măsuri restrictive, dat fiind contextul specific actual al Siriei. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul remarcă faptul că regimul sirian continuă să aplice politica sa de represiune și, având în vedere gravitatea persistentă a situației, Consiliul consideră că este necesar să mențină și să asigure eficacitatea măsurilor restrictive în vigoare prin continuarea dezvoltării acestora, menținându-și, în același timp, abordarea specifică și diferențiată și ținând cont de condițiile umanitare ale populației siriene. Consiliul consideră că anumite categorii de persoane și entități prezintă o relevanță specială pentru eficacitatea acestor măsuri restrictive, dat fiind contextul specific actual al Siriei.

| (6) | Consiliul a evaluat că, din cauza controlului strict exercitat asupra economiei de către regimul sirian, un cerc restrâns de oameni de afaceri importanți care acționează în Siria este în măsură să își mențină acest statut doar bucurându-se de o strânsă colaborare cu regimul și de sprijinul acestuia și exercitând influență în cadrul regimului. Consiliul consideră că ar trebui să dispună măsuri restrictive pentru a impune restricții privind admiterea și înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de oamenii de afaceri importanți care acționează în Siria identificați de Consiliu și enumerați în anexa I pentru a-i împiedica pe aceștia să acorde sprijin financiar sau material regimului și pentru a crește, prin influența lor, presiunea asupra regimului însuși, determinându-l să își modifice politicile de represiune. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul a evaluat că, din cauza controlului strict exercitat asupra economiei de către regimul sirian, un cerc restrâns de oameni de afaceri importanți care acționează în Siria este în măsură să își mențină acest statut doar bucurându-se de o strânsă colaborare cu regimul și de sprijinul acestuia și exercitând influență în cadrul regimului. Consiliul consideră că ar trebui să dispună măsuri restrictive pentru a impune restricții privind admiterea și înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de oamenii de afaceri importanți care acționează în Siria identificați de Consiliu și enumerați în anexa I pentru a-i împiedica pe aceștia să acorde sprijin financiar sau material regimului și pentru a crește, prin influența lor, presiunea asupra regimului însuși, determinându-l să își modifice politicile de represiune.

| (7) | Consiliul a evaluat că, în contextul în care puterea este exercitată în Siria, în mod tradițional, pe baza legăturilor de familie, în actualul regim sirian puterea este concentrată în principal în rândul membrilor influenți ai familiilor Assad și Makhlouf. Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de anumiți membri ai familiilor Assad și Makhlouf și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I, atât pentru a influența în mod direct regimul, prin intermediul membrilor acestor familii, să își modifice politicile de represiune, cât și pentru a evita riscul de eludare a măsurilor restrictive prin intermediul membrilor familiei. |
| --- | --- |

(7)

Consiliul a evaluat că, în contextul în care puterea este exercitată în Siria, în mod tradițional, pe baza legăturilor de familie, în actualul regim sirian puterea este concentrată în principal în rândul membrilor influenți ai familiilor Assad și Makhlouf. Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de anumiți membri ai familiilor Assad și Makhlouf și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I, atât pentru a influența în mod direct regimul, prin intermediul membrilor acestor familii, să își modifice politicile de represiune, cât și pentru a evita riscul de eludare a măsurilor restrictive prin intermediul membrilor familiei.

| (8) | Miniștrii din cadrul guvernului sirian ar trebui să fie considerați responsabili în solidar de politica represivă desfășurată de regimul sirian. Consiliul a evaluat că, în contextul special al actualului regim sirian, foștii miniștri ai guvernului sirian sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul acestui regim. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de miniștrii din cadrul actualului guvern sirian, cât și de miniștrii care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011, și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(8)

Miniștrii din cadrul guvernului sirian ar trebui să fie considerați responsabili în solidar de politica represivă desfășurată de regimul sirian. Consiliul a evaluat că, în contextul special al actualului regim sirian, foștii miniștri ai guvernului sirian sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul acestui regim. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de miniștrii din cadrul actualului guvern sirian, cât și de miniștrii care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011, și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (9) | Forțele armate siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor forțe armate prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al forțelor armate siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri superiori din forțele armate sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de ofițeri superiori din forțele armate siriene, cât și de foști ofițeri superiori din forțele armate siriene care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(9)

Forțele armate siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor forțe armate prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al forțelor armate siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri superiori din forțele armate sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de ofițeri superiori din forțele armate siriene, cât și de foști ofițeri superiori din forțele armate siriene care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (10) | Serviciile de securitate și de informații siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor servicii prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al serviciilor de securitate și de informații siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri din cadrul acestor servicii sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de membrii serviciilor de securitate și de informații siriene, cât și de foști membri care au activat în cadrul acestor servicii începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(10)

Serviciile de securitate și de informații siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor servicii prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al serviciilor de securitate și de informații siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri din cadrul acestor servicii sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de membrii serviciilor de securitate și de informații siriene, cât și de foști membri care au activat în cadrul acestor servicii începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (11) | Consiliul a evaluat că milițiile afiliate regimului sprijină regimul sirian în politicile sale represive, comit încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, la ordinul regimului sirian și în numele acestuia, și că membrii acestor miliții prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de membrii milițiilor afiliate regimului sirian și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(11)

Consiliul a evaluat că milițiile afiliate regimului sprijină regimul sirian în politicile sale represive, comit încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, la ordinul regimului sirian și în numele acestuia, și că membrii acestor miliții prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de membrii milițiilor afiliate regimului sirian și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (12) | Pentru a preveni încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar prin utilizarea armelor chimice în Siria, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive împotriva persoanelor, entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în sectorul respectiv, identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a preveni încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar prin utilizarea armelor chimice în Siria, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive împotriva persoanelor, entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în sectorul respectiv, identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (13) | Măsurile restrictive nu aduc atingere privilegiilor și imunităților de care se bucură membrii misiunilor diplomatice și consulare acreditate într-un stat membru al UE, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice din 1961 și Convenția de la Viena privind relațiile consulare din 1963. Mai mult, măsuri restrictive nu aduc atingere îndeplinirii funcțiilor diplomatice și asistenței consulare a statelor membre în Siria. |
| --- | --- |

(13)

Măsurile restrictive nu aduc atingere privilegiilor și imunităților de care se bucură membrii misiunilor diplomatice și consulare acreditate într-un stat membru al UE, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice din 1961 și Convenția de la Viena privind relațiile consulare din 1963. Mai mult, măsuri restrictive nu aduc atingere îndeplinirii funcțiilor diplomatice și asistenței consulare a statelor membre în Siria.

| (14) | Persoanele sau entitățile din cadrul unei categorii menționate în considerentele (6)-(12) nu ar trebui să facă obiectul măsurilor restrictive în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane sau entități nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare. |
| --- | --- |

(14)

Persoanele sau entitățile din cadrul unei categorii menționate în considerentele (6)-(12) nu ar trebui să facă obiectul măsurilor restrictive în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane sau entități nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare.

| (14) | Toate deciziile de includere pe listă ar trebui luate la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii. |
| --- | --- |

(14)

Toate deciziile de includere pe listă ar trebui luate la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii.

| (15) | Prin urmare, Decizia 2013/255/PESC (2), care a înlocuit Decizia 2011/273/PESC, ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Decizia 2013/255/PESC (2), care a înlocuit Decizia 2011/273/PESC, ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2013/255/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Se adaugă următoarele considerente:






  „(3) | Consiliul a remarcat în repetate rânduri cu deosebită îngrijorare încercările regimului sirian de a eluda măsurile restrictive impuse de UE pentru a continua să finanțeze și să sprijine politica sa de represiune violentă împotriva populației civile. |
| --- | --- | --- |

1.

Se adaugă următoarele considerente:

„(3)

Consiliul a remarcat în repetate rânduri cu deosebită îngrijorare încercările regimului sirian de a eluda măsurile restrictive impuse de UE pentru a continua să finanțeze și să sprijine politica sa de represiune violentă împotriva populației civile.

| (4) | Consiliul remarcă faptul că regimul sirian continuă să aplice politica sa de represiune și, având în vedere gravitatea persistentă a situației, Consiliul consideră că este necesar să mențină și să asigure eficacitatea măsurilor restrictive în vigoare prin continuarea dezvoltării acestora, menținându-și, în același timp, abordarea specifică și diferențiată și ținând cont de condițiile umanitare ale populației siriene. Consiliul consideră că anumite categorii de persoane și entități prezintă o relevanță specială pentru eficacitatea acestor măsuri restrictive, dat fiind contextul specific actual al Siriei. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul remarcă faptul că regimul sirian continuă să aplice politica sa de represiune și, având în vedere gravitatea persistentă a situației, Consiliul consideră că este necesar să mențină și să asigure eficacitatea măsurilor restrictive în vigoare prin continuarea dezvoltării acestora, menținându-și, în același timp, abordarea specifică și diferențiată și ținând cont de condițiile umanitare ale populației siriene. Consiliul consideră că anumite categorii de persoane și entități prezintă o relevanță specială pentru eficacitatea acestor măsuri restrictive, dat fiind contextul specific actual al Siriei.

| (5) | Consiliul a evaluat că, din cauza controlului strict exercitat asupra economiei de către regimul sirian, un cerc restrâns de oameni de afaceri importanți care acționează în Siria este în măsură să își mențină acest statut doar bucurându-se de o strânsă colaborare cu regimul și de sprijinul acestuia și exercitând influență în cadrul regimului. Consiliul consideră că ar trebui să dispună măsuri restrictive pentru a impune restricții privind admiterea și înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de oamenii de afaceri importanți care acționează în Siria identificați de Consiliu și enumerați în anexa I pentru a-i împiedica pe aceștia să acorde sprijin financiar sau material regimului și pentru a crește, prin influența lor, presiunea asupra regimului însuși, determinându-l să își modifice politicile de represiune. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul a evaluat că, din cauza controlului strict exercitat asupra economiei de către regimul sirian, un cerc restrâns de oameni de afaceri importanți care acționează în Siria este în măsură să își mențină acest statut doar bucurându-se de o strânsă colaborare cu regimul și de sprijinul acestuia și exercitând influență în cadrul regimului. Consiliul consideră că ar trebui să dispună măsuri restrictive pentru a impune restricții privind admiterea și înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de oamenii de afaceri importanți care acționează în Siria identificați de Consiliu și enumerați în anexa I pentru a-i împiedica pe aceștia să acorde sprijin financiar sau material regimului și pentru a crește, prin influența lor, presiunea asupra regimului însuși, determinându-l să își modifice politicile de represiune.

| (6) | Consiliul a evaluat că, în contextul în care puterea este exercitată în Siria, în mod tradițional, pe baza legăturilor de familie, în actualul regim sirian puterea este concentrată în principal în rândul membrilor influenți ai familiilor Assad și Makhlouf. Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de anumiți membri ai familiilor Assad și Makhlouf și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I, atât pentru a influența în mod direct regimul, prin intermediul membrilor acestor familii, să își modifice politicile de represiune, cât și pentru a evita riscul de eludare a măsurilor restrictive prin intermediul membrilor familiei. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul a evaluat că, în contextul în care puterea este exercitată în Siria, în mod tradițional, pe baza legăturilor de familie, în actualul regim sirian puterea este concentrată în principal în rândul membrilor influenți ai familiilor Assad și Makhlouf. Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de anumiți membri ai familiilor Assad și Makhlouf și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I, atât pentru a influența în mod direct regimul, prin intermediul membrilor acestor familii, să își modifice politicile de represiune, cât și pentru a evita riscul de eludare a măsurilor restrictive prin intermediul membrilor familiei.

| (7) | Miniștrii din cadrul guvernului sirian ar trebui să fie considerați responsabili în solidar de politica represivă desfășurată de regimul sirian. Consiliul a evaluat că, în contextul special al actualului regim sirian, foștii miniștri ai guvernului sirian sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul acestui regim. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de miniștrii din cadrul actualului guvern sirian, cât și de miniștrii care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011, și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(7)

Miniștrii din cadrul guvernului sirian ar trebui să fie considerați responsabili în solidar de politica represivă desfășurată de regimul sirian. Consiliul a evaluat că, în contextul special al actualului regim sirian, foștii miniștri ai guvernului sirian sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul acestui regim. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de miniștrii din cadrul actualului guvern sirian, cât și de miniștrii care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011, și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (8) | Forțele armate siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor forțe armate prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al forțelor armate siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri superiori din forțele armate sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de ofițeri superiori din forțele armate siriene, cât și de foști ofițeri superiori din forțele armate siriene care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(8)

Forțele armate siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor forțe armate prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al forțelor armate siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri superiori din forțele armate sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de ofițeri superiori din forțele armate siriene, cât și de foști ofițeri superiori din forțele armate siriene care au deținut această funcție începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (9) | Serviciile de securitate și de informații siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor servicii prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al serviciilor de securitate și de informații siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri din cadrul acestor servicii sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de membrii serviciilor de securitate și de informații siriene, cât și de foști membri care au activat în cadrul acestor servicii începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(9)

Serviciile de securitate și de informații siriene sunt un mijloc esențial prin care regimul își pune în aplicare politicile represive și comite încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, iar ofițerii activi din cadrul acestor servicii prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. În plus, în contextul special al serviciilor de securitate și de informații siriene, Consiliul a evaluat că foștii ofițeri din cadrul acestor servicii sunt susceptibili de a exercita în continuare o influență în cadrul regimului. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate atât de membrii serviciilor de securitate și de informații siriene, cât și de foști membri care au activat în cadrul acestor servicii începând cu luna mai 2011 și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (10) | Consiliul a evaluat că milițiile afiliate regimului sprijină regimul sirian în politicile sale represive, comit încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, la ordinul regimului sirian și în numele acestuia, și că membrii acestor miliții prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de membrii milițiilor afiliate regimului sirian și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(10)

Consiliul a evaluat că milițiile afiliate regimului sprijină regimul sirian în politicile sale represive, comit încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, la ordinul regimului sirian și în numele acestuia, și că membrii acestor miliții prezintă un risc grav de a comite în continuare astfel de încălcări. Prin urmare, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive de înghețare a tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de membrii milițiilor afiliate regimului sirian și să impună restricții privind admiterea pentru aceste persoane identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (11) | Pentru a preveni încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar prin utilizarea armelor chimice în Siria, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive împotriva persoanelor, entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în acest sector identificate de Consiliu și enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a preveni încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar prin utilizarea armelor chimice în Siria, Consiliul consideră că ar trebui să prevadă măsuri restrictive împotriva persoanelor, entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în acest sector identificate de Consiliu și enumerate în anexa I.

| (12) | Măsurile restrictive nu aduc atingere privilegiilor și imunităților de care se bucură membrii misiunilor diplomatice și consulare acreditate într-un stat membru al UE, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice din 1961 și Convenția de la Viena privind relațiile consulare din 1963. Mai mult, măsuri restrictive nu aduc atingere îndeplinirii funcțiilor diplomatice și asistenței consulare a statelor membre în Siria. |
| --- | --- |

(12)

Măsurile restrictive nu aduc atingere privilegiilor și imunităților de care se bucură membrii misiunilor diplomatice și consulare acreditate într-un stat membru al UE, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice din 1961 și Convenția de la Viena privind relațiile consulare din 1963. Mai mult, măsuri restrictive nu aduc atingere îndeplinirii funcțiilor diplomatice și asistenței consulare a statelor membre în Siria.

| (13) | Persoanele sau entitățile din cadrul unei categorii menționate în considerentele (5)-(11) nu ar trebui să facă obiectul măsurilor restrictive în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane sau entități nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare. |
| --- | --- |

(13)

Persoanele sau entitățile din cadrul unei categorii menționate în considerentele (5)-(11) nu ar trebui să facă obiectul măsurilor restrictive în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane sau entități nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare.

| (14) | Toate deciziile de includere pe listă ar trebui luate la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii.”. |
| --- | --- |

(14)

Toate deciziile de includere pe listă ar trebui luate la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii.”.

| 2. | Considerentul (3) se renumerotează drept considerentul (15). |
| --- | --- |

2.

Considerentul (3) se renumerotează drept considerentul (15).

| 3. | Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 27
  (1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, de către persoane care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane asociate cu acestea, enumerate în lista din anexa I.
  (2)   În conformitate cu evaluările și determinările Consiliului în contextul situației din Siria astfel cum sunt prezentate în considerentele (5)-(11), statele membre iau, de asemenea, măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către:






  (a) | oameni de afaceri importanți care acționează în Siria; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 27

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, de către persoane care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane asociate cu acestea, enumerate în lista din anexa I.

(2)   În conformitate cu evaluările și determinările Consiliului în contextul situației din Siria astfel cum sunt prezentate în considerentele (5)-(11), statele membre iau, de asemenea, măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către:

(a)

oameni de afaceri importanți care acționează în Siria;

| (b) | membri ai familiilor Assad sau Makhlouf; |
| --- | --- |

(b)

membri ai familiilor Assad sau Makhlouf;

| (c) | miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(c)

miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011;

| (d) | membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» și alt rang echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(d)

membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» și alt rang echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (e) | membri ai serviciilor de securitate și de informații siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(e)

membri ai serviciilor de securitate și de informații siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (f) | membri ai milițiilor afiliate regimului; sau |
| --- | --- |

(f)

membri ai milițiilor afiliate regimului; sau

| (g) | persoane care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice,
  și persoane asociate cu aceștia care figurează în lista din anexa I. |
| --- | --- |

(g)

persoane care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice,

și persoane asociate cu aceștia care figurează în lista din anexa I.

(3)   Persoanele dintr-una din categoriile menționate la alineatul (2) nu se includ sau se mențin pe lista persoanelor și entităților din anexa I în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare.

(4)   Toate deciziile de includere pe listă se iau la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii.

(5)   Alineatele (1) și (2) nu obligă un stat membru să refuze intrarea pe teritoriul său a propriilor resortisanți.

(6)   Alineatele (1) și (2) nu aduc atingere cazurilor în care unui stat membru îi revine o obligație de drept internațional, și anume:

| (a) | în calitate de țară-gazdă a unei organizații internaționale interguvernamentale; |
| --- | --- |

(a)

în calitate de țară-gazdă a unei organizații internaționale interguvernamentale;

| (b) | în calitate de țară-gazdă a unei conferințe internaționale organizate de ONU sau sub auspiciile acesteia; |
| --- | --- |

(b)

în calitate de țară-gazdă a unei conferințe internaționale organizate de ONU sau sub auspiciile acesteia;

| (c) | în temeiul unui acord multilateral care conferă privilegii și imunități sau |
| --- | --- |

(c)

în temeiul unui acord multilateral care conferă privilegii și imunități sau

| (d) | în temeiul Tratatului de Conciliere din 1929 (Pactul de la Lateran) încheiat de Sfântul Scaun (Statul Vatican) și Italia. |
| --- | --- |

(d)

în temeiul Tratatului de Conciliere din 1929 (Pactul de la Lateran) încheiat de Sfântul Scaun (Statul Vatican) și Italia.

(7)   Se consideră că alineatul (6) se aplică de asemenea în cazul în care un stat membru este țara-gazdă a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE).

(8)   Consiliul este informat în mod corespunzător în toate cazurile în care un stat membru acordă o derogare în temeiul alineatului (6) sau (7).

(9)   Statele membre pot acorda derogări de la măsurile impuse în temeiul alineatelor (1) și (2) atunci când deplasarea unei persoane se justifică din motive umanitare urgente sau atunci când persoana respectivă se deplasează pentru a asista la reuniuni interguvernamentale, inclusiv la reuniuni inițiate de Uniune sau la reuniuni găzduite de un stat membru care asigură președinția OSCE, în cazul în care în cadrul acestora se poartă un dialog politic care vizează direct promovarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept în Siria.

(10)   Un stat membru care dorește să acorde derogările menționate la alineatul (9) notifică în scris Consiliul. Derogarea se consideră acordată, cu excepția cazului în care unul sau mai mulți membri ai Consiliului ridică obiecții în scris, în termen de două zile lucrătoare de la primirea notificării privind derogarea propusă. În cazul în care unul sau mai mulți membri ai Consiliului ridică o obiecție, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate decide să acorde derogarea propusă.

(11)   În cazul în care, în temeiul alineatelor (6)-(10), un stat membru autorizează intrarea sau tranzitul pe teritoriul său al unor persoane care figurează pe lista din anexa I, autorizația se limitează la scopul pentru care a fost acordată și la persoanele la care se referă.”.

| 4. | Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 28
  (1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și de către persoane și entități care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane și entități asociate acestora, astfel cum figurează pe listele din anexele I și II.
  (2)   În conformitate cu evaluările și determinările Consiliului în contextul situației din Siria astfel cum sunt prezentate în considerentele (5)-(11), se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către:






  (a) | oameni de afaceri importanți care acționează în Siria; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 28

(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și de către persoane și entități care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane și entități asociate acestora, astfel cum figurează pe listele din anexele I și II.

(2)   În conformitate cu evaluările și determinările Consiliului în contextul situației din Siria astfel cum sunt prezentate în considerentele (5)-(11), se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către:

(a)

oameni de afaceri importanți care acționează în Siria;

| (b) | membri ai familiilor Assad sau Makhlouf; |
| --- | --- |

(b)

membri ai familiilor Assad sau Makhlouf;

| (c) | miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(c)

miniștri în cadrul guvernelor siriene aflate la putere începând cu mai 2011;

| (d) | membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» și alt rang echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(d)

membri ai forțelor armate siriene cu rang de «colonel» și alt rang echivalent sau mai înalt, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (e) | membri ai serviciilor de securitate și de informații siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011; |
| --- | --- |

(e)

membri ai serviciilor de securitate și de informații siriene, aflați în funcție începând cu mai 2011;

| (f) | membri ai milițiilor afiliate regimului; sau |
| --- | --- |

(f)

membri ai milițiilor afiliate regimului; sau

| (g) | membri ai entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice,
  și persoane asociate cu aceștia care figurează în lista din anexa I. |
| --- | --- |

(g)

membri ai entităților, unităților, agențiilor, organismelor sau instituțiilor care își desfășoară activitatea în sectorul de proliferare a armelor chimice,

și persoane asociate cu aceștia care figurează în lista din anexa I.

(3)   Persoanele, entitățile sau organismele dintr-una din categoriile menționate la alineatul (2) nu se includ sau se mențin pe lista persoanelor și entităților din anexa I în cazul în care există suficiente informații privind faptul că aceste persoane nu sunt sau nu mai sunt asociate regimului ori nu exercită influență asupra acestuia sau nu prezintă un risc real de eludare.

(4)   Toate deciziile de includere pe listă se iau la nivel individual și de la caz la caz, ținând seama de proporționalitatea măsurii.

(5)   Niciun fond sau resursă economică nu se pune, în mod direct sau indirect, la dispoziția persoanelor fizice sau juridice sau a entităților care figurează pe listele din anexele I și II și nici nu pot fi utilizate în beneficiul acestora.

(6)   Autoritatea competentă a unui stat membru poate autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate sau punerea la dispoziție a anumitor fonduri sau resurse economice, în anumite condiții pe care le consideră corespunzătoare, după ce a hotărât că fondurile sau resursele economice în cauză sunt:

| (a) | necesare pentru a satisface nevoile de bază ale persoanelor care figurează pe listele din anexele I și II și ale membrilor de familie aflați în întreținerea acestora, incluzând cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipotecă, pentru medicamente și tratamente medicale, impozitele, primele de asigurare și plata facturilor la utilități; |
| --- | --- |

(a)

necesare pentru a satisface nevoile de bază ale persoanelor care figurează pe listele din anexele I și II și ale membrilor de familie aflați în întreținerea acestora, incluzând cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipotecă, pentru medicamente și tratamente medicale, impozitele, primele de asigurare și plata facturilor la utilități;

| (b) | destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor suportate în legătură cu furnizarea unor servicii juridice; |
| --- | --- |

(b)

destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor suportate în legătură cu furnizarea unor servicii juridice;

| (c) | destinate exclusiv plății unor comisioane sau taxe aferente serviciilor de păstrare sau gestionare curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate sau |
| --- | --- |

(c)

destinate exclusiv plății unor comisioane sau taxe aferente serviciilor de păstrare sau gestionare curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate sau

| (d) | necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă să fi notificat autorităților competente ale celorlalte state membre și Comisiei motivele pe baza cărora consideră că ar trebui acordată o autorizație specifică, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea acesteia; |
| --- | --- |

(d)

necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă să fi notificat autorităților competente ale celorlalte state membre și Comisiei motivele pe baza cărora consideră că ar trebui acordată o autorizație specifică, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea acesteia;

| (e) | necesare pentru scopuri umanitare, precum furnizarea asistenței sau facilitarea furnizării asistenței, incluzând materiale medicale, alimente, personal umanitar și asistență conexă, și cu condiția ca, în cazul deblocării fondurilor sau resurselor economice înghețate, fondurile sau resursele economice să fie deblocate către ONU în scopul furnizării sau facilitării furnizării de asistență în Siria în conformitate cu Planul de intervenții de asistență umanitară în Siria (SHARP); |
| --- | --- |

(e)

necesare pentru scopuri umanitare, precum furnizarea asistenței sau facilitarea furnizării asistenței, incluzând materiale medicale, alimente, personal umanitar și asistență conexă, și cu condiția ca, în cazul deblocării fondurilor sau resurselor economice înghețate, fondurile sau resursele economice să fie deblocate către ONU în scopul furnizării sau facilitării furnizării de asistență în Siria în conformitate cu Planul de intervenții de asistență umanitară în Siria (SHARP);

| (f) | planificate a fi achitate într-un sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care se bucură de imunitate în conformitate cu prevederile dreptului internațional, în măsura în care scopul acestor plăți este acela de a deservi interese oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale; |
| --- | --- |

(f)

planificate a fi achitate într-un sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care se bucură de imunitate în conformitate cu prevederile dreptului internațional, în măsura în care scopul acestor plăți este acela de a deservi interese oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale;

| (g) | necesare pentru evacuări din Siria; |
| --- | --- |

(g)

necesare pentru evacuări din Siria;

| (h) | destinate Băncii Centrale a Siriei sau entităților aflate în proprietatea statului sirian, astfel cum sunt enumerate în anexele I și II, pentru efectuarea de plăți în numele Republicii Arabe Siriene către OIAC pentru activități legate de misiunea de verificare a OIAC și de distrugerea armelor chimice siriene și, în special, către Fondul fiduciar special sirian al OIAC pentru activități legate de distrugerea completă a armelor chimice siriene din afara teritoriului Republicii Arabe Siriene. |
| --- | --- |

(h)

destinate Băncii Centrale a Siriei sau entităților aflate în proprietatea statului sirian, astfel cum sunt enumerate în anexele I și II, pentru efectuarea de plăți în numele Republicii Arabe Siriene către OIAC pentru activități legate de misiunea de verificare a OIAC și de distrugerea armelor chimice siriene și, în special, către Fondul fiduciar special sirian al OIAC pentru activități legate de distrugerea completă a armelor chimice siriene din afara teritoriului Republicii Arabe Siriene.

Un stat membru informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație pe care o acordă în temeiul prezentului alineat.

(7)   Prin derogare de la alineatele (1) și (2), autoritățile competente ale unui stat membru pot autoriza deblocarea anumitor fonduri și resurse economice înghețate, cu îndeplinirea următoarelor condiții:

| (a) | fondurile sau resursele economice fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate anterior datei la care persoana sau entitatea menționată la alineatul (1) sau (2) a fost înscrisă pe lista din anexa I sau II sau al unei hotărâri judiciare sau administrative pronunțate în Uniune, sau al unei hotărâri judiciare aplicabile în statul membru vizat, anterior sau ulterior datei respective; |
| --- | --- |

(a)

fondurile sau resursele economice fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate anterior datei la care persoana sau entitatea menționată la alineatul (1) sau (2) a fost înscrisă pe lista din anexa I sau II sau al unei hotărâri judiciare sau administrative pronunțate în Uniune, sau al unei hotărâri judiciare aplicabile în statul membru vizat, anterior sau ulterior datei respective;

| (b) | fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate printr-o astfel de hotărâre sau a căror valabilitate este recunoscută printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care formulează astfel de pretenții; |
| --- | --- |

(b)

fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate printr-o astfel de hotărâre sau a căror valabilitate este recunoscută printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care formulează astfel de pretenții;

| (c) | hotărârea nu este în beneficiul niciunei persoane sau entități menționate în anexa I sau II și |
| --- | --- |

(c)

hotărârea nu este în beneficiul niciunei persoane sau entități menționate în anexa I sau II și

| (d) | recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru respectiv.

Statul membru informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului alineat.

(8)   Alineatele (1) și (2) nu interzic unei persoane sau entități desemnate să efectueze plăți datorate în temeiul unui contract încheiat anterior datei la care persoana sau entitatea respectivă a fost înscrisă pe lista din anexă, cu condiția ca statul membru relevant să fi decis că beneficiarul plății respective nu este, în mod direct sau indirect, o persoană sau entitate menționată la alineatele (1) și (2).

(9)   Alineatele (1) și (2) nu interzic unei entități desemnate în lista din anexa II ca, pentru o perioadă de două luni de la data desemnării sale, să efectueze o plată din fondurile sau resursele economice înghețate primite de această entitate după data desemnării sale, în cazul în care această plată este datorată în temeiul unui contract în legătură cu finanțarea activităților comerciale, cu condiția ca statul membru relevant să fi stabilit faptul că plata nu este primită în mod direct sau indirect de o persoană sau o entitate menționată la alineatul (1) sau (2).

(10)   Alineatul (5) nu se aplică sumelor vărsate în conturile înghețate reprezentând:

| (a) | dobânzi sau alte venituri generate de conturile respective sau |
| --- | --- |

(a)

dobânzi sau alte venituri generate de conturile respective sau

| (b) | plăți cuvenite în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau au survenit anterior datei la care aceste conturi au intrat sub incidența prezentei decizii,
  cu condiția ca orice astfel de dobânzi, alte venituri și plăți să rămână sub incidența alineatelor (1) și (2). |
| --- | --- |

(b)

plăți cuvenite în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau au survenit anterior datei la care aceste conturi au intrat sub incidența prezentei decizii,

cu condiția ca orice astfel de dobânzi, alte venituri și plăți să rămână sub incidența alineatelor (1) și (2).

(11)   Alineatele (1), (2) și (5) nu se aplică unui transfer efectuat de către sau prin Banca Centrală a Siriei de fonduri sau resurse economice primite și înghețate după data desemnării sale sau unui transfer de fonduri sau resurse economice către sau prin Banca Centrală a Siriei după data desemnării sale, în cazul în care un astfel de transfer este legat de o plată efectuată de o instituție financiară nedesemnată în legătură cu un contract comercial specific, cu condiția ca statul membru relevant să fi stabilit, pentru fiecare caz în parte, faptul că plata nu este primită, în mod direct sau indirect, de o persoană sau o entitate menționată la alineatul (1) sau (2).

(12)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică unui transfer efectuat de către sau prin Banca Centrală a Siriei de fonduri sau resurse economice înghețate în cazul în care un astfel de transfer are scopul de a furniza instituțiilor financiare aflate sub jurisdicția statelor membre lichidități în vederea finanțării comerțului, cu condiția ca transferul să fi fost autorizat de statul membru relevant.

(13)   Alineatele (1), (2) și (5) nu se aplică în cazul unui transfer de fonduri sau resurse economice înghețate efectuat de către sau prin intermediul unei entități financiare enumerate în anexa I sau II atunci când transferul este legat de o plată efectuată de către o persoană sau entitate care nu figurează în anexa I sau II în legătură cu acordarea de sprijin financiar resortisanților sirieni care urmează studii, formare profesională sau desfășoară activități de cercetare academică în Uniune, cu condiția ca statul membru relevant să fi stabilit, de la caz la caz, că plata nu este primită în mod direct sau indirect de către o persoană sau entitate menționată la alineatul (1) sau (2).

(14)   Alineatele (1), (2) și (5) nu se aplică acțiunilor sau tranzacțiilor realizate în ceea ce privește Liniile Aeriene Arabe Siriene exclusiv în scopul evacuării din Siria a cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora.

(15)   Alineatele (1), (2) și (5) nu se aplică transferului efectuat de către sau prin Banca Comercială a Siriei de fonduri sau resurse economice provenite din afara Uniunii și înghețate după data desemnării acesteia, sau transferului efectuat de către sau prin Banca Comercială a Siriei de fonduri sau resurse economice provenite din afara Uniunii după data desemnării acesteia, în cazul în care transferul corespunde unei plăți a unei instituții financiare nedesemnate datorate în legătură cu un contract comercial specific pentru materiale medicale, alimente, adăpost, instalații sanitare sau igienă pentru folosință civilă, cu condiția ca statul membru relevant să stabilească, de la caz la caz, faptul că plata nu este primită în mod direct sau indirect de către o persoană sau entitate menționată la alineatul (1) sau (2).”.

| 5. | Articolul 30 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Consiliul comunică decizia sa privind includerea pe listă, inclusiv motivele acesteia, persoanei, entității sau organismului vizat, fie direct, dacă adresa este cunoscută, fie prin publicarea unui anunț, acordând persoanei, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a prezenta observații. În special în cazul în care o persoană, o entitate sau un organism este inclus pe lista din anexa I pe motivul că se încadrează într-una din categoriile de persoane, entități sau organisme prevăzute la articolul 27 alineatul (2) și la articolul 28 alineatul (2), acea persoană, entitate sau organism poate prezenta dovezi și observații cu privire la motivele pentru care consideră că desemnarea sa este nejustificată, deși se încadrează într-una dintre categoriile respective.”. |
| --- | --- |

5.

Articolul 30 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Consiliul comunică decizia sa privind includerea pe listă, inclusiv motivele acesteia, persoanei, entității sau organismului vizat, fie direct, dacă adresa este cunoscută, fie prin publicarea unui anunț, acordând persoanei, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a prezenta observații. În special în cazul în care o persoană, o entitate sau un organism este inclus pe lista din anexa I pe motivul că se încadrează într-una din categoriile de persoane, entități sau organisme prevăzute la articolul 27 alineatul (2) și la articolul 28 alineatul (2), acea persoană, entitate sau organism poate prezenta dovezi și observații cu privire la motivele pentru care consideră că desemnarea sa este nejustificată, deși se încadrează într-una dintre categoriile respective.”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia 2011/273/PESC a Consiliului din 9 mai 2011 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (JO L 121, 10.5.2011, p. 11).

1

(2)  Decizia 2013/255/PESC a Consiliului din 31 mai 2013 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (JO L 147, 1.6.2013, p. 14).

2

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/83

---

DECIZIA (PESC) 2015/1837 A CONSILIULUI

din 12 octombrie 2015

privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă („strategia”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe în vederea combaterii proliferării acestor arme. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă („strategia”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe în vederea combaterii proliferării acestor arme.

| (2) | Uniunea implementează în mod activ această strategie și aplică măsurile enumerate în capitolul III, în special prin furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice desfășurate de instituții multilaterale, precum Secretariatul tehnic provizoriu (STP) al Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Uniunea implementează în mod activ această strategie și aplică măsurile enumerate în capitolul III, în special prin furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice desfășurate de instituții multilaterale, precum Secretariatul tehnic provizoriu (STP) al Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO).

| (3) | La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1) privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora. Respectiva poziție comună susține, printre altele, promovarea semnării și a ratificării Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1) privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora. Respectiva poziție comună susține, printre altele, promovarea semnării și a ratificării Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT).

| (4) | Statele semnatare ale CTBT au decis să instituie o comisie pregătitoare, având personalitate juridică și cu statut de organizație internațională, în scopul punerii efective în aplicare a CTBT, până la constituirea CTBTO. |
| --- | --- |

(4)

Statele semnatare ale CTBT au decis să instituie o comisie pregătitoare, având personalitate juridică și cu statut de organizație internațională, în scopul punerii efective în aplicare a CTBT, până la constituirea CTBTO.

| (5) | Intrarea rapidă în vigoare și universalizarea CTBT, precum și consolidarea sistemului de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO constituie obiective importante ale strategiei. În acest context, experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în octombrie 2006, mai 2009 și februarie 2013 au evidențiat, din nou, importanța intrării rapide în vigoare a CTBT și necesitatea construirii accelerate și a consolidării sistemului CTBT de monitorizare și verificare. |
| --- | --- |

(5)

Intrarea rapidă în vigoare și universalizarea CTBT, precum și consolidarea sistemului de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO constituie obiective importante ale strategiei. În acest context, experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în octombrie 2006, mai 2009 și februarie 2013 au evidențiat, din nou, importanța intrării rapide în vigoare a CTBT și necesitatea construirii accelerate și a consolidării sistemului CTBT de monitorizare și verificare.

| (6) | Comisia Pregătitoare a CTBTO este implicată în procesul de identificare a mijloacelor optime de consolidare a sistemului său de verificare, inclusiv prin dezvoltarea capacităților de monitorizare a gazelor nobile și prin eforturi vizând implicarea deplină a statelor semnatare ale CTBT în punerea în aplicare a sistemului de verificare. |
| --- | --- |

(6)

Comisia Pregătitoare a CTBTO este implicată în procesul de identificare a mijloacelor optime de consolidare a sistemului său de verificare, inclusiv prin dezvoltarea capacităților de monitorizare a gazelor nobile și prin eforturi vizând implicarea deplină a statelor semnatare ale CTBT în punerea în aplicare a sistemului de verificare.

| (7) | În cadrul implementării strategiei, Consiliul a adoptat trei acțiuni comune și două decizii privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO, și anume Acțiunea comună 2006/243/PESC (2) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare, Acțiunea comună 2007/468/PESC (3) și Acțiunea comună 2008/588/PESC (4), precum și Decizia 2010/461/PESC a Consiliului (5) și Decizia 2012/699/PESC a Consiliului (6) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO. |
| --- | --- |

(7)

În cadrul implementării strategiei, Consiliul a adoptat trei acțiuni comune și două decizii privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO, și anume Acțiunea comună 2006/243/PESC (2) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare, Acțiunea comună 2007/468/PESC (3) și Acțiunea comună 2008/588/PESC (4), precum și Decizia 2010/461/PESC a Consiliului (5) și Decizia 2012/699/PESC a Consiliului (6) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO.

| (8) | Această susținere din partea Uniunii ar trebui să continue. |
| --- | --- |

(8)

Această susținere din partea Uniunii ar trebui să continue.

| (9) | Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a prezentei decizii ar trebui încredințată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, care, în baza cunoștințelor și capacităților sale unice acumulate prin intermediul rețelei Sistemului internațional de monitorizare (SIM) care include peste 280 de instalații în aproximativ 85 de țări și al Centrului internațional de date, reprezintă singura organizație internațională capabilă și având autoritatea să pună în aplicare prezenta decizie. Proiectele, astfel cum sunt sprijinite de Uniune, pot fi finanțate numai printr-o contribuție extrabugetară la Comisia Pregătitoare a CTBTO, |
| --- | --- |

(9)

Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a prezentei decizii ar trebui încredințată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, care, în baza cunoștințelor și capacităților sale unice acumulate prin intermediul rețelei Sistemului internațional de monitorizare (SIM) care include peste 280 de instalații în aproximativ 85 de țări și al Centrului internațional de date, reprezintă singura organizație internațională capabilă și având autoritatea să pună în aplicare prezenta decizie. Proiectele, astfel cum sunt sprijinite de Uniune, pot fi finanțate numai printr-o contribuție extrabugetară la Comisia Pregătitoare a CTBTO,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În scopul asigurării punerii continue și concrete în aplicare a anumitor elemente ale strategiei, Uniunea susține activitățile desfășurate de Comisia Pregătitoare a CTBTO pentru realizarea următoarelor obiective:

| (a) | consolidarea capacităților sistemului CTBT de monitorizare și verificare, inclusiv în domeniul detectării radionuclizilor; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea capacităților sistemului CTBT de monitorizare și verificare, inclusiv în domeniul detectării radionuclizilor;

| (b) | consolidarea capacităților statelor semnatare ale CTBT de îndeplinire a atribuțiilor de verificare care le revin în temeiul CTBT și asigurarea posibilității ca acestea să beneficieze pe deplin de participarea la regimul instituit prin CTBT. |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacităților statelor semnatare ale CTBT de îndeplinire a atribuțiilor de verificare care le revin în temeiul CTBT și asigurarea posibilității ca acestea să beneficieze pe deplin de participarea la regimul instituit prin CTBT.

(2)   Obiectivele specifice ale proiectelor care urmează a fi susținute de către Uniune sunt următoarele:

| (a) | sprijinirea menținerii sistemului de monitorizare în scopul îmbunătățirii detectării unor posibile explozii nucleare, în special prin sprijinirea anumitor stații seismice auxiliare și prin caracterizarea fondului global de xenon radioactiv și diminuarea xenonului; îmbunătățirea activităților de administrare a Centrului virtual de exploatare a datelor (vDEC) și a activităților conexe; punerea în aplicare a etapei a doua a programului de reproiectare a datelor seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI) din cadrul Centrului internațional de date (IDC); și creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea menținerii sistemului de monitorizare în scopul îmbunătățirii detectării unor posibile explozii nucleare, în special prin sprijinirea anumitor stații seismice auxiliare și prin caracterizarea fondului global de xenon radioactiv și diminuarea xenonului; îmbunătățirea activităților de administrare a Centrului virtual de exploatare a datelor (vDEC) și a activităților conexe; punerea în aplicare a etapei a doua a programului de reproiectare a datelor seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI) din cadrul Centrului internațional de date (IDC); și creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC;

| (b) | consolidarea capacităților de verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO în domeniul inspecțiilor la fața locului, mai ales prin sprijinirea dezvoltării unor capacități operaționale de inspecție la fața locului (OSI) prin extinderea și completarea capacităților tehnice ale sistemului de imagistică multispectrală inclusiv în infraroșu (MSIR) pentru OSI; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacităților de verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO în domeniul inspecțiilor la fața locului, mai ales prin sprijinirea dezvoltării unor capacități operaționale de inspecție la fața locului (OSI) prin extinderea și completarea capacităților tehnice ale sistemului de imagistică multispectrală inclusiv în infraroșu (MSIR) pentru OSI;

| (c) | sprijinirea promovării universalizării și a intrării în vigoare a CTBT, precum și a sustenabilității pe termen lung a regimului de verificare al acestuia prin activități de informare și consolidarea capacităților, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru formare și ateliere în regiunea Asiei de Sud-Est, Pacificului și Orientului Îndepărtat (SEAPFE) și în regiunea Orientului Mijlociu și Asiei de Sud (MESA) cu scopul de a promova participarea eficace la CTBT; pentru mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților; pentru informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice în scopul unei sensibilizări sporite și al înțelegerii CTBT; și pentru consolidarea și extinderea ofertei/pachetului extins de software pentru procesarea datelor de către centrele naționale de date (NDC) (software-ul extins NDC-in-a-Box). |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea promovării universalizării și a intrării în vigoare a CTBT, precum și a sustenabilității pe termen lung a regimului de verificare al acestuia prin activități de informare și consolidarea capacităților, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru formare și ateliere în regiunea Asiei de Sud-Est, Pacificului și Orientului Îndepărtat (SEAPFE) și în regiunea Orientului Mijlociu și Asiei de Sud (MESA) cu scopul de a promova participarea eficace la CTBT; pentru mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților; pentru informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice în scopul unei sensibilizări sporite și al înțelegerii CTBT; și pentru consolidarea și extinderea ofertei/pachetului extins de software pentru procesarea datelor de către centrele naționale de date (NDC) (software-ul extins NDC-in-a-Box).

Proiectele sunt, de asemenea, menite să asigure vizibilitatea Uniunii în furnizarea de sprijin pentru activitățile menționate anterior și buna gestionare a programului în punerea în aplicare a prezentei decizii.

Aceste proiecte se desfășoară în beneficiul tuturor statelor semnatare ale CTBT.

În anexă figurează o descriere detaliată a proiectelor.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) răspunde de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Proiectul menționat la articolul 1 alineatul (2) este pus în aplicare din punct de vedere tehnic de către Comisia Pregătitoare a CTBTO. Aceasta își îndeplinește respectiva atribuție sub controlul Înaltului Reprezentant. În acest scop, între Înaltul Reprezentant și Comisia Pregătitoare a CTBTO se încheie acordurile necesare.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 3 024 756 EUR.

(2)   Gestionarea cheltuielilor finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) se face în conformitate cu normele și procedurile aplicabile bugetului Uniunii.

(3)   Comisia Europeană supraveghează gestionarea corespunzătoare a valorii de referință financiară menționată la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu Comisia Pregătitoare a CTBTO. Acordul de finanțare prevede asigurarea de către Comisia Pregătitoare a CTBTO a vizibilității contribuției Uniunii, corespunzătoare dimensiunii acesteia.

(4)   Comisia Europeană depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la eventualele dificultăți survenite în decursul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului financiar.

Articolul 4

(1)   Înaltul Reprezentant raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte întocmite periodic de Comisia Pregătitoare a CTBTO. Respectivele rapoarte stau la baza evaluării realizate de către Consiliu.

(2)   Comisia Europeană furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Prezenta decizie expiră la 24 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, prezenta decizie expiră la șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care niciun acord de finanțare nu a fost încheiat până la termenul indicat.

Adoptată la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Poziția comună 2003/805/PESC a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora (JO L 302, 20.11.2003, p. 34).

1

(2)  Acțiunea comună 2006/243/PESC a Consiliului din 20 martie 2006 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 88, 25.3.2006, p. 68).

2

(3)  Acțiunea comună 2007/468/PESC a Consiliului din 28 iunie 2007 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 176, 6.7.2007, p. 31).

3

(4)  Acțiunea comună 2008/588/PESC a Consiliului din 15 iulie 2008 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 189, 17.7.2008, p. 28).

4

(5)  Decizia 2010/461/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 219, 20.8.2010, p. 7).

5

(6)  Decizia 2012/699/PESC a Consiliului din 13 noiembrie 2012 privind susținerea de către Uniune a activităților comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 314, 14.11.2012, p. 27).

6

---

ANEXĂ

Susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO pentru consolidarea capacităților acesteia de monitorizare și verificare, pentru consolidarea perspectivelor de intrare în vigoare rapidă și pentru sprijinirea universalizării CTBT, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

I.   INTRODUCERE

1.   Elaborarea unui sistem funcțional de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO (denumită în continuare „Comisia Pregătitoare”) reprezintă un element esențial pentru pregătirea punerii în aplicare a CTBT odată ce acesta va fi intrat în vigoare. Dezvoltarea capacităților Comisiei Pregătitoare în domeniul monitorizării gazelor nobile reprezintă un instrument important care i-ar permite să evalueze dacă o explozie observată este o experiență nucleară. În plus, operabilitatea și performanța sistemului CTBT de monitorizare și verificare depind de contribuția tuturor statelor semnatare ale CTBT. Prin urmare, este important să se permită statelor semnatare ale CTBT să participe și să contribuie pe deplin la sistemul CTBT de monitorizare și verificare. Activitatea întreprinsă în punerea în aplicare a prezentei decizii va fi, de asemenea, importantă pentru consolidarea perspectivelor de intrare în vigoare rapidă și de universalizare a CTBT.

Proiectele descrise în prezenta decizie vor contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă.

2.   În acest scop, Uniunea va sprijini următoarele nouă proiecte:

| (a) | menținerea stațiilor seismice auxiliare (AS) ale sistemului internațional de monitorizare (IMS) găzduite în țările care au nevoie de sprijin; |
| --- | --- |

(a)

menținerea stațiilor seismice auxiliare (AS) ale sistemului internațional de monitorizare (IMS) găzduite în țările care au nevoie de sprijin;

| (b) | proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv; |
| --- | --- |

(b)

proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv;

| (c) | activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe; |
| --- | --- |

(c)

activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe;

| (d) | sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua; |
| --- | --- |

(d)

sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua;

| (e) | diminuarea xenonului; |
| --- | --- |

(e)

diminuarea xenonului;

| (f) | creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC; |
| --- | --- |

(f)

creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC;

| (g) | îmbunătățiri în privința hardware-ului aduse sistemului MSIR pentru OSI; |
| --- | --- |

(g)

îmbunătățiri în privința hardware-ului aduse sistemului MSIR pentru OSI;

| (h) | formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice; precum și |
| --- | --- |

(h)

formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice; precum și

| (i) | extinderea software-ului NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

(i)

extinderea software-ului NDC-in-a-Box.

Perspectivele pentru intrarea în vigoare a CTBT s-au îmbunătățit datorită unui mediu politic mai favorabil, ceea ce este dovedit și de noile semnări și ratificări recente ale CTBT, inclusiv de către Indonezia – unul dintre statele prevăzute în lista din anexa 2 la CTBT. Având în vedere această dinamică pozitivă, trebuie acordată în următorii ani o atenție sporită și urgentă atât definitivării regimului CTBT de verificare, cât și asigurării gradului adecvat de pregătire și a capacității operaționale ale acestuia, precum și continuării acțiunilor în sensul intrării în vigoare și a universalizării CTBT. Experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în octombrie 2006, precum și în mai 2009 și februarie 2013 nu numai că au demonstrat importanța unei interdicții universale a experiențelor nucleare, ci au evidențiat și necesitatea unui regim eficace de verificare, pentru a monitoriza respectarea unei asemenea interdicții. Un regim CTBT de verificare pe deplin funcțional și credibil va oferi comunității internaționale mijloace fiabile și independente pentru a asigura respectarea acestei interdicții. Mai mult, datele CTBTO joacă de asemenea un rol crucial în avertizarea la timp în caz de tsunami și în evaluarea dispersării emisiilor radioactive în urma accidentului nuclear de la Fukushima, care a avut loc în martie 2011.

Sprijinirea acestor proiecte consolidează obiectivele politicii externe și de securitate comune. Punerea în aplicare a acestor proiecte complexe va contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea răspunsurilor multilaterale la actualele provocări din domeniul securității. În special, aceste proiecte vor duce mai departe obiectivele Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, inclusiv pentru a continua universalizarea și consolidarea normei cuprinse în CTBT, precum și a regimului său de verificare. Comisia Pregătitoare este în curs de elaborare a unui sistem internațional de monitorizare menit să asigure că nicio explozie nucleară nu rămâne nedetectată. Pe baza experienței sale unice acumulate prin intermediul rețelei mondiale de stații seismice auxiliare (AS) ale sistemului internațional de monitorizare, care cuprinde peste 280 de instalații în 85 de țări, și al centrului internațional de date, Comisia Pregătitoare este singura organizație care are capacitatea de a pune în aplicare aceste proiecte, care pot fi finanțate exclusiv printr-o contribuție extrabugetară la Comisia Pregătitoare.

Prin Acțiunea comună 2006/243/PESC, Acțiunea comună 2007/468/PESC, Acțiunea comună 2008/588/PESC, în Decizia 2010/461/PESC și în Decizia 2012/699/PESC, Uniunea sprijină instituirea unui program de formare prin învățare online, exercițiul de teren integrat din 2008 referitor la inspecțiile la fața locului și exercițiul de teren integrat din 2014, evaluarea și măsurătorile, caracterizarea și diminuarea xenonului radioactiv, asistența tehnică și consolidarea capacităților, dezvoltarea capacităților pentru viitoarele generații de experți ai CTBT, consolidarea modelului de transport atmosferic (ATM), stațiile seismice auxiliare, consolidarea cooperării cu comunitatea științifică, consolidarea capacităților de inspecție la fața locului (OSI) prin dezvoltarea unui sistem de detectare a gazelor nobile, precum și proiectul-pilot pentru a sprijini participarea experților din țările în curs de dezvoltare la reuniunile tehnice și de elaborare a politicilor ale Comisiei Pregătitoare. Proiectele prevăzute de prezenta decizie au la bază proiectele din acțiunile comune anterioare și pe progresele realizate prin punerea în aplicare a acestora. Proiectele prevăzute de prezenta decizie sunt elaborate astfel încât să se evite orice suprapuneri posibile cu Decizia 2012/699/PESC. Unele dintre proiectele prevăzute de prezenta decizie conțin elemente similare activităților întreprinse în cadrul acțiunilor comune anterioare, dar diferă în ceea ce privește domeniul de aplicare material sau țările sau regiunile beneficiare vizate.

În plus față de alte contribuții voluntare și contribuții în natură primite de CTBTO în sprijinul activităților sale din partea donatorilor, cum ar fi statele UE și statele care nu fac parte din UE, instituții și alți donatori, cele nouă proiecte de sprijinire a activităților Comisiei Pregătitoare, menționate anterior, vor fi puse în aplicare și gestionate de către Secretariatul tehnic provizoriu (PTS).

II.   DESCRIEREA PROIECTELOR

Rubrica 1: Menținerea sistemului de monitorizare

Această rubrică cuprinde următoarele șase componente:

| — | : | Componenta 1 | : | menținerea stațiilor seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare găzduite în țări care au nevoie de sprijin; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Componenta 2 | : | proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv; |
| — | : | Componenta 3 | : | activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe; |
| — | : | Componenta 4 | : | sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua; |
| — | : | Componenta 5 | : | diminuarea xenonului; |
| — | : | Componenta 6 | : | creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC. |

—

:

Componenta 1

:

menținerea stațiilor seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare găzduite în țări care au nevoie de sprijin;

—

:

Componenta 2

:

proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv;

—

:

Componenta 3

:

activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe;

—

:

Componenta 4

:

sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua;

—

:

Componenta 5

:

diminuarea xenonului;

—

:

Componenta 6

:

creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC.

Componenta 1: menținerea stațiilor seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare găzduite în țări care au nevoie de sprijin

1.   Context

Acest proiect este menit să ofere în continuare asistență autorităților locale pentru a îmbunătăți funcționarea și sustenabilitatea stațiilor certificate din cadrul rețelei de stații seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare care sunt găzduite de țări care au nevoie de sprijin.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Realizarea nivelului înalt de calitate și disponibilitate a datelor prevăzut pentru stațiile seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare pune probleme semnificative în unele țări. Evaluările detaliate ale condițiilor locale specifice, îmbunătățirile specifice ale infrastructurii stațiilor (ținând seama de experiența operațională din trecut), rezolvarea problemei învechirii iminente a echipamentelor, precum și furnizarea de asistență în instituirea unor înțelegeri și acorduri interne adecvate în sprijinul operațiunilor și al mentenanței vor îmbunătăți sustenabilitatea globală a stațiilor și vor ajuta operatorii de stații locale să asigure performanța necesară a stațiilor în viitor.

Prin urmare, lucrările din cadrul acestui proiect vor consta, printre altele, în continuarea colectării datelor necesare și a revizuirii condițiilor de sustenabilitate pentru instalațiile rețelei de stații seismice auxiliare vizate în cadrul acestui proiect, vizitarea stațiilor, inclusiv calibrări ale sistemului, reparații minore și formare pentru operatori, formare suplimentară pentru operatorii de stații la nivel local, actualizarea infrastructurii și a aspectelor legate de securitate, modernizarea sistemelor de alimentare cu energie de rezervă, precum și modernizarea sau înlocuirea echipamentelor învechite.

În plus, în cadrul acestui proiect, o serie de vizite cu scop precis la autoritățile locale din țările gazdă ale stațiilor seismice auxiliare vor continua, de asemenea, să fie efectuate cu scopul de a spori conștientizarea și recunoașterea responsabilităților în materie de exploatare și mentenanță a instalațiilor IMS care le revin în temeiul CTBT, de a evalua acordurile actuale privind exploatarea și mentenanța stațiilor, precum și de a încuraja instituirea sau îmbunătățirea structurii și a resurselor de sprijin naționale necesare.

3.   Beneficii și rezultate

Menținerea și îmbunătățirea disponibilității datelor pentru stațiile seismice auxiliare.

Componenta 2: proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv

1.   Context

Comisia Pregătitoare măsoară xenonul radioactiv din mediu cu ajutorul unor sisteme foarte sensibile, această activitate fiind o componentă importantă a regimului de verificare al CTBT. Cu contribuția primită din partea Uniunii în cadrul Acțiunii comune 2008/588/PESC, CTBTO a achiziționat două sisteme transportabile pentru a măsura radioizotopii 133Xe, 135Xe, 133mXe și 131mXe ai acestui gaz nobil. Sistemele respective sunt utilizate pentru a măsura fondul de xenon radioactiv în Indonezia, Japonia și Kuweit. În acest scop, au fost instituite acorduri de cooperare cu institute partenere.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Pentru ca aceste campanii de măsurare să poată continua, sunt necesare fonduri pentru transportul sistemelor mobile aferente gazelor nobile către destinații noi, precum și pentru a exploata sistemele într-o locație unică timp de cel puțin 12 luni, cu scopul de a acoperi variațiile sezoniere.

Locația din Kuweit se află în mijlocul unui vid de sisteme IMS de măsurare a gazelor nobile. Stația portabilă din Kuweit are o importanță deosebită din punctul de vedere al acoperirii rețelei în zona Golfului Persic. Având în vedere că această locație furnizează informații considerabile privind caracterizarea fondului global de xenon, se urmărește în primul rând prelungirea campaniilor de măsurare din Kuweit pe durata punerii în aplicare a acestui proiect.

Celălalt sistem va începe efectuarea măsurătorilor, în temeiul Deciziei 2012/699/PESC, la Manado, în Indonezia. Prelungirea campaniei de măsurare ar permite caracterizarea acestei locații pe durata unui întreg ciclu de 12 luni care acoperă toate condițiile sezoniere. După încheierea acestei campanii, CTBTO intenționează să efectueze măsurători suplimentare în zonele în care fondul global de xenon radioactiv nu este pe deplin cunoscut și înțeles. Locațiile preferate sunt siturile ecuatoriale din America Latină, Asia și Africa.

3.   Beneficii și rezultate

Beneficiile sunt o mai bună înțelegere a variației fondului global al gazelor nobile și o mai bună acoperire a rețelei de monitorizare a gazelor nobile. În urma acestor campanii de măsurare, sistemele vor fi puse la dispoziție de către CTBTO pentru a fi utilizate în scopul studiilor de monitorizare privind fondul gazelor nobile la diferite scări geografice și drept sisteme de rezervă și/sau formare.

Componenta 3: activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe

1.   Context

IDC menține vDEC, care permite cercetătorilor externi, centrelor naționale de date (NDC) și contractanților PTS să acceseze datele IMS, produsele IDC și software-ul IDC. vDEC a fost înființat în temeiul Deciziei 2010/461/PESC.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Se urmărește sprijinirea în continuare a vDEC ca platformă de cercetare colaborativă care utilizează datele IMS, precum și produsele și software-ul IDC.

3.   Beneficii și rezultate

vDEC sprijină cercetarea și dezvoltarea unor tehnologii avansate pentru monitorizare în temeiul CTBT. Astfel, vDEC oferă posibilități de cercetare oamenilor de știință și inginerilor tineri, precum și cercetătorilor din țările mai puțin dezvoltate, în care există mai puține resurse.

Componenta 4: sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua

1.   Context

Bazându-se pe o etapă inițială de reproiectare a anumitor secțiuni ale sistemului SHI și beneficiind de o importantă contribuție în natură din partea SUA, PTS a inițiat așa-numitul program de reproiectare a SHI IDC, etapa a doua. Obiectivul acestui program este dezvoltarea unei arhitecturi software cuprinzătoare care să orienteze proiecte de dezvoltare nouă și actualizări ale sistemelor software existente în următorii 5-7 ani. Programul de reproiectare, etapa a doua, este împărțit, la rândul său, în mai multe etape mai scurte, în concordanță cu modelul Rational Unified Process (RUP) de dezvoltare software. Prima etapă a RUP, denumită și etapa inițială, este prevăzută să se încheie în 2014, odată cu finalizarea documentelor referitoare la cerințele de sistem și specificațiile sistemului. Următoarea etapă a RUP, elaborarea, se va desfășura pe parcursul lui 2016 până în 2017 și implică dezvoltarea unui proiect de arhitectură software și o dezvoltare suficientă a prototipului încât să atenueze cele mai mari riscuri identificate în proiect. Un obiectiv-cheie al specificării unei arhitecturi software globale este de a permite PTS să acorde prioritate activităților de menținere. Deși contribuția în natură din partea SUA constituie o parte semnificativă a acestui proiect, este imperativ ca toate statele membre ale CTBTO să fie implicate în proces. Acest obiectiv va fi atins prin informări periodice către grupurile de lucru și prin intermediul reuniunilor tehnice.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Se urmărește: 1. sprijinirea a două reuniuni tehnice cu privire la proiectarea sistemelor software; și 2. furnizarea de servicii contractate/angajarea de personal pe termen scurt pentru dezvoltarea prototipului.

3.   Beneficii și rezultate

Obiectivul general al acestui proiect este furnizarea unui cadru mai modern și flexibil pentru dezvoltarea și mentenanța sistemului software în următorii 20 de ani. Rezultatul ar trebui să fie o organizare a sistemului și a asistenței care să fie mai rezistentă la schimbări și care să implice costuri mai mici de funcționare și de întreținere.

Componenta 5: diminuarea xenonului

1.   Context

Comisia Pregătitoare măsoară xenonul radioactiv din mediu cu ajutorul unor sisteme foarte sensibile aferente gazelor nobile, această activitate fiind o componentă importantă a regimului CTBT de verificare. Emisiile de xenon radioactiv actuale provenite de la instalațiile de producție radiofarmaceutică (IPR) afectează în mod semnificativ nivelurile de fond în stațiile de monitorizare a gazelor nobile aparținând IMS al CTBTO.

Cu contribuția din partea Uniunii primită în cadrul Deciziei 2012/699/PESC, CTBTO a comandat un studiu cu scopul dezvoltării unei soluții tehnice care să poată fi utilizată pentru reducerea emisiilor de xenon radioactiv de la IPR. Studiul a fost efectuat de SCKߦCEN, Belgia și a permis dezvoltarea unui prototip de sistem de captare cu material pe bază de zeolit de argint, care a demonstrat rezultate promițătoare.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Pentru a sprijini eforturile în curs de diminuare a xenonului și în continuarea rezultatelor activităților desfășurate în temeiul Deciziei 2012/699/PESC, sunt necesare fonduri pentru dezvoltarea suplimentară a sistemului de captare a xenonului cu următoarele obiective principale:

| (a) | Realizarea unui studiu de extrapolare a prototipului de sistem de captare pe bază de zeolit de argint dezvoltat de SCKߦCEN, Belgia în temeiul Deciziei 2012/699/PESC la o gamă mai largă de condiții de exploatare cu scopul unei evaluări mai detaliate a performanței sistemului. |
| --- | --- |

(a)

Realizarea unui studiu de extrapolare a prototipului de sistem de captare pe bază de zeolit de argint dezvoltat de SCKߦCEN, Belgia în temeiul Deciziei 2012/699/PESC la o gamă mai largă de condiții de exploatare cu scopul unei evaluări mai detaliate a performanței sistemului.

| (b) | Extinderea testării la alte IPR prin studii specifice de proiectare și exerciții demonstrative în diverse medii de exploatare. Instalația viitoare de producție radiofarmaceutică KAERI de la Busan (Coreea) este un candidat potrivit pentru găzduirea unor astfel de studii în cooperare cu SCKߦCEN, Belgia. |
| --- | --- |

(b)

Extinderea testării la alte IPR prin studii specifice de proiectare și exerciții demonstrative în diverse medii de exploatare. Instalația viitoare de producție radiofarmaceutică KAERI de la Busan (Coreea) este un candidat potrivit pentru găzduirea unor astfel de studii în cooperare cu SCKߦCEN, Belgia.

| (c) | Evaluarea comportamentului pe termen lung al anumitor materiale, în special în ceea ce privește rezistența la niveluri ridicate de iradiere într-un mediu de exploatare real. Aceste activități vor face parte din testarea în condiții de exploatare. |
| --- | --- |

(c)

Evaluarea comportamentului pe termen lung al anumitor materiale, în special în ceea ce privește rezistența la niveluri ridicate de iradiere într-un mediu de exploatare real. Aceste activități vor face parte din testarea în condiții de exploatare.

| (d) | Integrarea unor sisteme performante de monitorizare a coșurilor din IPR va permite obținerea unor date de înaltă calitate privind evacuarea la coș și partajarea datelor cu CTBTO și cu statele semnatare ale CTBT. Sistemele de detectare vor avea la bază un detector de germaniu de înaltă puritate cu performanțe sporite pentru analiza xenonului radioactiv la diferite niveluri de activitate. |
| --- | --- |

(d)

Integrarea unor sisteme performante de monitorizare a coșurilor din IPR va permite obținerea unor date de înaltă calitate privind evacuarea la coș și partajarea datelor cu CTBTO și cu statele semnatare ale CTBT. Sistemele de detectare vor avea la bază un detector de germaniu de înaltă puritate cu performanțe sporite pentru analiza xenonului radioactiv la diferite niveluri de activitate.

| (e) | Dezvoltarea unor instrumente îmbunătățite de modelare a transportului atmosferic pentru o evaluare fiabilă a emisiilor de xenon radioactiv de la IPR la stațiile IMS. Instrumentele vor fi utilizate de CTBTO și vor fi puse la dispoziția statelor semnatare ale CTBT pentru a permite o evaluare independentă, bazată pe datele de monitorizare a coșurilor. De asemenea, instrumentul va facilita parametrizarea configurației rețelei de gaze nobile a IMS. |
| --- | --- |

(e)

Dezvoltarea unor instrumente îmbunătățite de modelare a transportului atmosferic pentru o evaluare fiabilă a emisiilor de xenon radioactiv de la IPR la stațiile IMS. Instrumentele vor fi utilizate de CTBTO și vor fi puse la dispoziția statelor semnatare ale CTBT pentru a permite o evaluare independentă, bazată pe datele de monitorizare a coșurilor. De asemenea, instrumentul va facilita parametrizarea configurației rețelei de gaze nobile a IMS.

3.   Beneficii și rezultate

Testarea completă a sistemului de reducere a xenonului în diferite condiții de exploatare va face posibilă proiectarea finală a unei soluții tehnice concrete pentru diminuarea emisiilor de xenon de la IPR. Performanțele îmbunătățite ale rețelei de gaze nobile a IMS vor oferi statelor semnatare ale CTBT date de monitorizare de calitate mai mare în ceea ce privește valoarea de verificare a CTBT.

Componenta 6: creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC

1.   Context

Testarea de integrare, testarea de regresie și testarea componentelor reprezintă sarcini repetitive, foarte specializate și care necesită mult timp în cadrul activităților de mentenanță a aplicațiilor de prelucrare a datelor referitoare la lungimi de undă și radionuclizi din cadrul IDC. Implementarea unei noi versiuni a sistemului de operare, lansarea unei noi versiuni de aplicație sau modificarea configurației software-ului existent presupun o testare detaliată.

Deoarece software-ul are un grad mare de complexitate, putând fi executat în mii de configurații diferite și bazându-se adesea atât pe accesul la baza de date, cât și pe accesul la disc pentru a fi operațional, dezvoltarea de teste este, la rândul său, o sarcină complexă. Până în prezent, majoritatea sarcinilor de testare erau efectuate de un expert în domeniu, care executa software-ul în configurații comune, analiza rezultatele și le compara cu rezultate anterioare și rezultate preconizate. Acest proces manual este rareori repetabil și depinde în mare măsură de disponibilitatea resurselor umane, precum și de cunoștințele de specialitate.

Pentru a soluționa aceste probleme, în noiembrie 2013, Comisia Pregătitoare a lansat un proiect menit să identifice și să pună în aplicare un cadru de testare cu sursă deschisă, care să îi permită să desfășoare teste în mod automat și continuu. Contractul pe trei ani a fost inițiat în noiembrie 2013 și se va încheia în noiembrie 2016. Comisia Pregătitoare a contractat deja servicii de dezvoltare de software pentru această activitate. Fondurile Uniunii sunt destinate să fie utilizate pentru a acoperi ultima prelungire opțională a contractului existent, care cuprinde perioada ianuarie-noiembrie 2016. Cadrul de testare automată continuă (CATS) este destinat, de asemenea, să faciliteze crearea și întreținerea unor suite de test și să elaboreze o serie inițială de teste de integrare pentru componentele de prelucrare automată a datelor sub formă de undă.

Proiectul se desfășoară în prezent conform planului. Documentul privind cerințele de sistem a fost finalizat și au fost identificate două pachete de software cu sursă deschisă (Jenkins și FitNesse) care îndeplinesc împreună cerințele Comisiei Pregătitoare.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Obiectivul acestui proiect este să ducă mai departe punerea în aplicare a CATS crescând gradul de acoperire a codului prin dezvoltarea unor teste ale componentelor, teste de regresie și teste de integrare, în special în domenii precum prelucrarea în rețea a datelor privind lungimile de undă, software pentru radionuclizi, precum și difuzarea produselor și a datelor.

3.   Beneficii și rezultate

Această activitate va contribui la instituirea unor procese repetabile de control al calității și va spori eficiența operațiilor de implementare software ale IDC. Acest lucru va conduce la o calitate superioară a software-ului de prelucrare automată a datelor referitoare la lungimi de undă și radionuclizi și, în cele din urmă, la servicii mai bune pentru statele membre ale CTBTO, în special în ceea ce privește difuzarea de date, produse și software.

Rubrica 2: îmbunătățiri hardware și software ale sistemului MSIR OSI

1.   Context

Sistemul MSIR dezvoltat de PTS, finanțat în temeiul Deciziei 2012/699/PESC și completat cu o contribuție în natură pentru exercițiul de teren integrat 2014 (IFE14), are capacitatea de a obține informații spectrale de la o platformă aeropurtată în intervale care variază de la vizibil la infraroșu termic. Sistemul este format dintr-o structură de senzori pe o bază stabilizată, instrumente de sprijin și instrumente de prelucrare care extrag informații relevante pentru OSI.

În plus, mai multe elemente ale sistemului, inclusiv un software de planificare a misiunilor, o unitate de măsurare inerțială, un controlor de sistem, un sistem de navigație cu pilot auxiliar și operator și o cameră video, au fost integrate și testate cu spectrometrul gamma aeropurtat PTS, ceea ce permite prelevarea de date de-a lungul unor linii de zbor predefinite. Aceste elemente sunt disponibile și pentru alte operații aeriene de OSI, inclusiv survolări inițiale și prospecțiuni magnetice aeropurtate.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Obiectivele sunt extinderea capacităților sistemului MSIR și, prin urmare, creșterea capacității echipei de inspecție de a detecta caracteristici relevante pentru OSI. Sistemul MSIR a fost conceput cu o structură modulară, putând fi adăugate componente suplimentare în funcție de disponibilitatea fondurilor. Testarea de către PTS a demonstrat valoarea altor senzori MSIR care ar completa rețeaua existentă de senzori ai sistemului. Această propunere urmărește completarea sistemului prin adăugarea unor senzori dedicați.

(a)   Instrument cu senzori multispectrali

Testarea de către PTS cu ajutorul unui sistem obținut prin contribuții în natură a demonstrat valoarea colectării de date în benzi spectrale discrete atât în infraroșu apropiat, cât și în infraroșu de undă scurtă. În plus, capacitatea de detecție în acest interval al spectrului a fost subliniată ca fiind o cerință esențială a unui sistem MSIR aeropurtat de către participanții la două reuniuni ale experților OSI desfășurate în 2011 și 2012. Prin urmare, acesta este un element esențial al propunerii.

Hardware-ul contribuțiilor în natură utilizat pe parcursul IFE14 nu este disponibil pentru PTS ca împrumut pe termen lung și, dată fiind utilizarea unor astfel de dispozitive aproape pe tot parcursul anului, probabilitatea de a primi un dispozitiv asemănător din partea unui stat semnatar al CTBT printr-un acord de împrumut este minimă. Prin urmare, propunerea urmărește achiziționarea unui instrument multispectral autonom, complet integrat cu componentele existente, care să aibă capacitatea de a detecta caracteristici relevante pentru OSI în infraroșu apropiat și în infraroșu de undă scurtă.

(b)   Instrument de telemetrie

După cum s-a demonstrat în timpul diverselor teste efectuate pe teren, un instrument de telemetrie cu funcție de scanare instalat pe o platformă aeropurtată oferă avantaje considerabile echipelor de inspecție. În prezent, sistemul MSIR nu are capacitatea de a genera date privind terenul, însă oferă posibilitatea obținerii unor astfel de date prin adăugarea unui instrument de telemetrie cu scanare prin laser. Un astfel de instrument:

| — | permite generarea rapidă de date privind suprafața și elevația terenului, cu ajutorul cărora pot fi identificate caracteristici relevante pentru OSI care sunt acoperite de vegetație; |
| --- | --- |

—

permite generarea rapidă de date privind suprafața și elevația terenului, cu ajutorul cărora pot fi identificate caracteristici relevante pentru OSI care sunt acoperite de vegetație;

| — | facilitează corectarea altor date MSIR și ar facilita generarea de imagini ortorectificate; |
| --- | --- |

—

facilitează corectarea altor date MSIR și ar facilita generarea de imagini ortorectificate;

| — | permite generarea de modele 3D care ar facilita și mai mult procesul decizional la nivelul echipei de inspecție OSI și care ar sprijini planificarea misiunii. |
| --- | --- |

—

permite generarea de modele 3D care ar facilita și mai mult procesul decizional la nivelul echipei de inspecție OSI și care ar sprijini planificarea misiunii.

Pe lângă utilitatea pe care ar oferi-o sistemului MSIR, un astfel de instrument ar putea fi utilizat și drept componentă auxiliară a sistemului de măsurare a nivelului de radionuclizi pentru a furniza date exacte privind degajarea terenului în scopul corecției datelor gamma prelevate pe parcursul survolărilor. Un astfel de instrument ar fi deosebit de util într-o regiune înaltă din punct de vedere geomorfologic (după cum s-a observat pe parcursul IFE14).

3.   Beneficii și rezultate

Un sistem MSIR mai eficient și eficace va aduce îmbunătățiri activității inspectorilor în timpul unei OSI. Ca atare, acesta sprijină politica Uniunii și determinarea Uniunii cu privire la intrarea în vigoare a CTBT. În plus, proiectul are potențialul real de a completa și de a contribui la extinderea în continuare a industriei senzorilor aeropurtați din Europa. Mai multe întreprinderi din Uniune furnizează produse în acest domeniu.

Rubrica 3: activități de informare și de consolidare a capacităților la nivel național

Această rubrică cuprinde următoarele două componente:

| Componenta 1 | : | Formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice |
| --- | --- | --- |
| Componenta 2 | : | Extinderea software-ului NDC-in-a-Box |

Componenta 1

:

Formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice

Componenta 2

:

Extinderea software-ului NDC-in-a-Box

Componenta 1: Formare și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice

1.   Context

PTS a contribuit cu succes la consolidarea capacităților, oferind sprijin NDC și utilizatorilor autorizați în mod sistematic în regiuni din Africa, America Latină și zona Caraibilor, Europa de Est, precum și părți din SEAPFE. Datorită sprijinului acordat de UE, rezultatele pozitive obținute au fost consolidate în mod semnificativ. Extinderea acestei consolidări a capacităților la nivel național în mai multe țări din regiunile SEAPFE și MESA ar fi o continuare logică. În plus, sistemele de consolidare a capacităților instalate în mai multe țări (40 de sisteme și alte 20 de instalații în pregătire) sunt esențiale pentru menținerea capacităților, dar se confruntă frecvent cu dificultăți tehnice, de multe ori din cauza condițiilor climatice sau infrastructurii locale dificile. Sunt necesare activități de mentenanță a sistemelor pentru a beneficia pe deplin de avantajele consolidării capacităților la nivel național. Interacțiunea la nivel de experți cu Comisia Pregătitoare este un mijloc esențial de menținere a sprijinului politic și a cunoștințelor tehnice referitoare la toate aspectele legate de CTBT. O serie de conferințe periodice și de evenimente de informare academice, diplomatice și științifice (precum conferința bienală Știință și Tehnologie a CTBT, ateliere și conferințe regionale ale CTBT, cursuri CTBT de politici publice și ateliere ale oamenilor de știință) au contribuit la consolidarea și păstrarea încrederii în sistemul de verificare, subliniind totodată importanța CTBT ca piatră de temelie a regimului de neproliferare și dezarmare la nivel mondial. Aceste activități reprezintă, de asemenea, o modalitate utilă de implicare a statelor menționate în lista din anexa 2 la CTBT, dar care nu au ratificat CTBT, cu scopul de a promova intrarea în vigoare a CTBT.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Subproiectul consolidează eforturile anterioare de consolidare a capacităților tehnice la nivel național prin sprijinirea formării și atelierelor în regiunile SEAPFE și MESA pentru a promova participarea efectivă la CTBT a țărilor din regiunile respective. Se pune un accent deosebit pe formarea analiștilor în radionuclizi, bazată pe software-ul adăugat la NDC-in-a-Box în 2013. Aceste două regiuni vor beneficia de atenția cuvenită în momentul selectării beneficiarilor activităților incluse în Proiectul nr. 9 privind software-ul extins NDC-in-a-Box și elementul său principal, SeisComp3. Unul dintre principalele obiective ale acestei inițiative este de a sprijini statele semnatare ale CTBT să integreze prelucrarea IMS cu rețelele seismice naționale și regionale și combinarea unor operațiuni normale, de rutină, precum monitorizarea pericolelor seismice locale și regionale cu monitorizarea exploziilor nucleare de către entitățile care găzduiesc centre naționale de date. Se va urmări crearea de legături cu celelalte două subproiecte în cadrul prezentei propuneri, de exemplu prin utilizarea unor materiale de formare și ateliere comune adecvate și prin colectarea experienței dobândite la nivel național.

Se va acorda asistență tehnică pentru remedierea sistemelor de consolidare a capacităților care sunt utilizate eficient la nivel național, dar care prezintă probleme din cauza unor obstacole tehnice minore, și care va include garantarea unui acces adecvat la internet.

Acest subproiect va spori, de asemenea, gradul de conștientizare și de înțelegere a CTBT în comunitatea academică și în rândul specialiștilor în politici și al factorilor de decizie, în special din statele care nu au ratificat CTBT, menționate în anexa 2 la CTBT, prin oferirea de cursuri și programe de formare în chestiuni relative la CTBT, mai ales cu privire la aspectele științifice și tehnice ale CTBT. Vor fi vizate în special țările în curs de dezvoltare și statele care nu au ratificat CTBT, menționate în anexa 2 la CTBT, în concordanță cu strategiile PTS privind intrarea în vigoare și universalizarea CTBT.

3.   Beneficii și rezultate

Activitățile sunt în concordanță cu obiectivele Uniunii deoarece promovează o securitate globală consolidată prin creșterea gradului de conștientizare și de înțelegere a CTBT și sprijină Poziția comună 2003/805/PESC și prin activități de informare intensive orientate către statele menționate în anexa 2 din CTBT, prin consolidarea capacităților la nivel național, inclusiv prin prezența în regiunile SEAPFE și MESA.

Componenta 2: Extinderea software-ului NDC-in-a-Box

1.   Context

În 2013, Comisia Pregătitoare a depus eforturi pentru a extinde oferta actuală a NDC-in-a-Box cu sisteme software suplimentare care permit utilizatorilor să combine mai ușor date din rețeaua IMS cu datele de la stațiile locale și naționale și, de asemenea, să îmbunătățească semnificativ capacitatea de prelucrare a NDC. Ca parte a acestor eforturi, în decembrie 2013 a fost semnat un contract de licență cu Centrul de Cercetare în Geoștiințe Helmholtz-Centre Potsdam GFZ din Germania, ceea ce a permis Comisiei Pregătitoare să distribuie utilizatorilor autorizați software-ul SeisComp3 în cadrul ofertei NDC-in-a-Box, în scopul prelucrării și analizei datelor IMS. În prezent activitățile de dezvoltare a software-ului pentru prima versiune NDC-in-a-Box extinsă pentru testerii alpha au fost finalizate, iar testarea de către centrele naționale de date este în curs de desfășurare. A fost discutat cadrul versiunii extinse a NDC-in-a-Box, cerințele au fost detaliate și considerate acceptabile de către reprezentanții NDC în timpul sesiunilor DPSS ale atelierului NDC din 2014 care a avut loc la Viena (12-16 mai). La sfârșitul proiectului, aceiași reprezentanți ai NDC își vor asuma rolul de testeri alpha și vor avea posibilitatea să testeze noua distribuție software la sediile lor. Interesul statelor membre ale CTBTO pentru definirea cerințelor și pentru testare a fost copleșitor, în pofida cerințelor referitoare la termene și echipamente care trebuie respectate de reprezentantul NDC care participă la proiect.

2.   Domeniul de aplicare al proiectului

Subproiectul va consolida, de asemenea, noul pachet NDC-in-a-Box extins în vederea facilitării adoptării acestuia în rândul NDC-urilor, asigurând, în același timp, coerența cu procesul de reproiectare a software-ului IDC. Acesta cuprinde următoarele componente: (a) abordarea comentariilor primite în timpul testării alpha prin rezolvarea problemelor identificate și aducerea unor îmbunătățiri minore software-ului, solicitate de testerii alpha. Rezultatul acestei activități ar trebui să fie o primă versiune oficială a distribuției NDC-in-a-Box extins; și (b) abordarea nevoilor de formare în rândul NDC-urilor, în special includerea instrumentelor recent dezvoltate în NDC-in-a-Box extins, și pentru pachetul SeisComP3. Acest lucru va fi îndeplinit prin două cursuri de formare pentru analiștii de lungimi de undă la NDC și două cursuri de formare dedicate SeisComp3, precum și prin intermediul misiunilor de experți pe teren la NDC-urile care au nevoie de asistență pe teren.

3.   Beneficii și rezultate

Activitățile sunt în concordanță cu obiectivele Uniunii deoarece promovează o securitate globală consolidată prin sporirea gradului de conștientizare și de înțelegere a CTBT și prin sprijinirea Poziției comune 2003/805/PESC și prin activități de informare intensive orientate către statele menționate în anexa 2 din CTBT, prin consolidarea capacităților la nivel național, inclusiv mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților, precum și adoptarea la scară mai largă a software-ului NDC-in-a-Box.

III.   DURATĂ

Durata totală a punerii în aplicare a proiectelor este estimată la 24 de luni.

IV.   BENEFICIARI

Beneficiarii proiectelor care urmează să fie susținute în temeiul prezentei decizii sunt toate statele semnatare ale CTBT, precum și Comisia Pregătitoare.

V.   ENTITATEA RESPONSABILĂ DE PUNEREA ÎN APLICARE

Comisia Pregătitoare răspunde de punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectelor. Punerea directă în aplicare a proiectelor revine personalului Comisiei Pregătitoare, experților din statele semnatare ale CTBT și contractanților. Se are în vedere ca finanțarea să fie utilizată pentru a se angaja un consultant în gestionarea proiectelor care va avea responsabilitatea de a sprijini Comisia Pregătitoare în punerea în aplicare a prezentei decizii, va avea, de asemenea, obligații de raportare pe întreaga perioadă de punere în aplicare, inclusiv de întocmire a raportului narativ final și a raportului financiar final; obligația păstrării unei arhive a tuturor documentelor legate de prezenta decizie, mai ales în vederea eventualelor misiuni de verificare; de asigurare a vizibilității Uniunii în toate aspectele sale și de a garanta că toate activitățile care implică aspecte financiare, juridice și de achiziții publice sunt conforme cu acordul de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) din prezenta decizie, precum și de a asigura că toate informațiile, inclusiv cele bugetare, sunt complete, corecte și furnizate în timp util.

Punerea în aplicare a proiectelor va respecta Acordul-cadru financiar și administrativ (FAFA) și acordul de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) din prezenta decizie, care urmează a fi încheiat între Comisia Europeană și Comisia Pregătitoare.

VI.   PARTICIPANȚI TERȚI

Pot fi considerate părți terțe participante experții din Comisia Pregătitoare și din statele semnatare ale CTBT. Aceștia își vor exercita atribuțiile în conformitate cu regimul general aplicabil experților Comisiei Pregătitoare.

---

| 13.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 266/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 266/96

---

DECIZIA (PESC) 2015/1838 A CONSILIULUI

din 12 octombrie 2015

de modificare a Deciziei 2013/391/PESC în sprijinul punerii concrete în aplicare a Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 22 iulie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/391/PESC (1). |
| --- | --- |

(1)

La 22 iulie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/391/PESC (1).

| (2) | Decizia 2013/391/PESC prevede, pentru proiectele la care se referă (denumite în continuare „proiectele”), o perioadă de punere în aplicare de 24 de luni de la data încheierii unui acord de finanțare între Comisie și Secretariatul ONU (Biroul pentru probleme de dezarmare). |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2013/391/PESC prevede, pentru proiectele la care se referă (denumite în continuare „proiectele”), o perioadă de punere în aplicare de 24 de luni de la data încheierii unui acord de finanțare între Comisie și Secretariatul ONU (Biroul pentru probleme de dezarmare).

| (3) | La 4 iunie 2015, agenția de punere în aplicare, și anume Biroul ONU pentru probleme de dezarmare (UNODA), a solicitat Uniunii autorizarea prelungirii până la 25 aprilie 2016 a perioadei de punere în aplicare, pentru a face posibilă continuarea punerii în aplicare a proiectelor după data inițială de expirare. |
| --- | --- |

(3)

La 4 iunie 2015, agenția de punere în aplicare, și anume Biroul ONU pentru probleme de dezarmare (UNODA), a solicitat Uniunii autorizarea prelungirii până la 25 aprilie 2016 a perioadei de punere în aplicare, pentru a face posibilă continuarea punerii în aplicare a proiectelor după data inițială de expirare.

| (4) | În solicitarea sa din 4 iunie 2015, UNODA precizează că continuarea proiectelor ar putea fi efectuată fără implicații în ceea ce privește resursele. |
| --- | --- |

(4)

În solicitarea sa din 4 iunie 2015, UNODA precizează că continuarea proiectelor ar putea fi efectuată fără implicații în ceea ce privește resursele.

| (5) | Decizia 2013/391/PESC ar trebui, prin urmare, să fie prelungită pentru a permite punerea completă în aplicare a proiectelor, |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2013/391/PESC ar trebui, prin urmare, să fie prelungită pentru a permite punerea completă în aplicare a proiectelor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2013/391/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Prezenta decizie expiră la 25 aprilie 2016.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Prezenta decizie expiră la 25 aprilie 2016.”

| 2. | În anexă, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:
  „6.   DURATA
  Prezenta decizie expiră la 25 aprilie 2016.” |
| --- | --- |

2.

În anexă, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„6.   DURATA

Prezenta decizie expiră la 25 aprilie 2016.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia 2013/391/PESC a Consiliului din 22 iulie 2013 în sprijinul punerii concrete în aplicare a Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora (JO L 198, 23.7.2013, p. 40).

1

---