# Jurnalul Oficial L 277/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 277 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5822 octombrie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 277

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5822 octombrie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2015/1893 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2015/1894 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde | 4 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1895 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de interzicere a pescuitului de pește-pescar în apele din zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 7 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1896 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de interzicere a pescuitului de merluciu în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1897 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2056/2001 în ceea ce privește obligația de debarcare | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1898 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de refuzare a autorizării unei mențiuni de sănătate asociate alimentelor, alta decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și la sănătatea copiilor (
  1
  ) | 13 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1899 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 15 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/1900 a Consiliului din 5 octombrie 2015 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere instituit prin Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, cu privire la o decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere de adoptare a regulamentului său de procedură | 17 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1901 a Comisiei din 20 octombrie 2015 de stabilire a normelor de certificare și a unui model de certificat sanitar pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă și de abrogare a Deciziei 2003/56/CE
  [notificată cu numărul C(2015) 7013]

   (
  1
  ) | 32 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2015/1893 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană

1

*

Decizia (UE) 2015/1894 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde

4

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2015/1895 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de interzicere a pescuitului de pește-pescar în apele din zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

7

*

Regulamentul (UE) 2015/1896 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de interzicere a pescuitului de merluciu în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1897 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2056/2001 în ceea ce privește obligația de debarcare

11

*

Regulamentul (UE) 2015/1898 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de refuzare a autorizării unei mențiuni de sănătate asociate alimentelor, alta decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și la sănătatea copiilor (
  1
  )

1

13

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1899 al Comisiei din 21 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

15

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/1900 a Consiliului din 5 octombrie 2015 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere instituit prin Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, cu privire la o decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere de adoptare a regulamentului său de procedură

17

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1901 a Comisiei din 20 octombrie 2015 de stabilire a normelor de certificare și a unui model de certificat sanitar pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă și de abrogare a Deciziei 2003/56/CE
  [notificată cu numărul C(2015) 7013]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 7013]

1

32

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia autorității AELS de supraveghere nr. 244/14/COL din 26 iunie 2014 privind ajutorul potențial acordat Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902] | 41 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia autorității AELS de supraveghere nr. 244/14/COL din 26 iunie 2014 privind ajutorul potențial acordat Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

41

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 140/2014 al Comisiei din 13 februarie 2014 de autorizare a substanței active spinetoram, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei ( JO L 44, 14.2.2014 ) | 60 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 447/2014 al Comisiei din 2 mai 2014 privind normele specifice de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) ( JO L 132, 3.5.2014 ) | 60 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri ( JO L 190, 12.7.2006 )
  (Ediția specială în limba română, cap. 15, vol. 16, p. 172) | 61 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 140/2014 al Comisiei din 13 februarie 2014 de autorizare a substanței active spinetoram, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei ( JO L 44, 14.2.2014 )

( JO L 44, 14.2.2014 )

60

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 447/2014 al Comisiei din 2 mai 2014 privind normele specifice de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) ( JO L 132, 3.5.2014 )

( JO L 132, 3.5.2014 )

60

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri ( JO L 190, 12.7.2006 )
  (Ediția specială în limba română, cap. 15, vol. 16, p. 172)

( JO L 190, 12.7.2006 )

(Ediția specială în limba română, cap. 15, vol. 16, p. 172)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/1

---

DECIZIA (UE) 2015/1893 A CONSILIULUI

din 5 octombrie 2015

privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | La 15 noiembrie 2007, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 31/2008 (1) (denumit în continuare „acordul”). Protocolul actual a expirat la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(1)

La 15 noiembrie 2007, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 31/2008 (1) (denumit în continuare „acordul”). Protocolul actual a expirat la 31 decembrie 2014.

| (2) | Uniunea Europeană a negociat cu Republica Madagascar un nou protocol la acord (denumit în continuare „protocolul”) care acordă navelor din Uniune posibilități de pescuit în zona de pescuit în care Republica Madagascar își exercită jurisdicția. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea Europeană a negociat cu Republica Madagascar un nou protocol la acord (denumit în continuare „protocolul”) care acordă navelor din Uniune posibilități de pescuit în zona de pescuit în care Republica Madagascar își exercită jurisdicția.

| (3) | Acest protocol a fost semnat în conformitate cu Decizia 2014/929/UE a Consiliului (2) și se aplică provizoriu începând cu 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(3)

Acest protocol a fost semnat în conformitate cu Decizia 2014/929/UE a Consiliului (2) și se aplică provizoriu începând cu 1 ianuarie 2015.

| (4) | Acordul instituie la articolul 9 o comisie mixtă însărcinată cu controlul aplicării acordului. În plus, conform protocolului, comisia mixtă poate aproba anumite modificări ale protocolului. Pentru a facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună autorizarea Comisiei, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice, în vederea aprobării modificărilor respective, conform unei proceduri simplificate. |
| --- | --- |

(4)

Acordul instituie la articolul 9 o comisie mixtă însărcinată cu controlul aplicării acordului. În plus, conform protocolului, comisia mixtă poate aproba anumite modificări ale protocolului. Pentru a facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună autorizarea Comisiei, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice, în vederea aprobării modificărilor respective, conform unei proceduri simplificate.

| (5) | Este oportună aprobarea protocolului menționat, |
| --- | --- |

(5)

Este oportună aprobarea protocolului menționat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Protocolul de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Republica Madagascar și Comunitatea Europeană se aprobă în numele Uniunii.

Articolul 2

Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 16 din protocol.

Articolul 3

Sub rezerva dispozițiilor și condițiilor prevăzute în anexa 2, Comisia este autorizată să aprobe, în numele Uniunii, modificările aduse protocolului de comisia mixtă.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 5 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

N. SCHMIT

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 31/2008 al Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind încheierea Acordului de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Madagascar (JO L 15, 18.1.2008, p. 1).

1

(2)  Decizia 2014/929/UE a Consiliului din 15 decembrie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea provizorie a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (JO L 365, 19.12.2014, p. 6).

2

---

ANEXĂ

Sfera de competență și procedura pentru stabilirea poziției Uniunii în cadrul comisiei mixte

| 1. | Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Madagascar și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să convină asupra unor modificări ale protocolului în ceea ce privește următoarele aspecte:






  (a) | revizuirea posibilităților de pescuit, precum și revizuirea contribuției financiare și modificările corespunzătoare ale prezentului protocol și ale anexelor sale în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (2) din protocol; |
| --- | --- | --- |

1.

Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Madagascar și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să convină asupra unor modificări ale protocolului în ceea ce privește următoarele aspecte:

(a)

revizuirea posibilităților de pescuit, precum și revizuirea contribuției financiare și modificările corespunzătoare ale prezentului protocol și ale anexelor sale în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (2) din protocol;

| (b) | stabilirea posibilităților de pescuit în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din protocol; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea posibilităților de pescuit în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din protocol;

| (c) | decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 6 din protocol; |
| --- | --- |

(c)

decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 6 din protocol;

| (d) | adoptarea măsurilor referitoare la gestionarea durabilă a resurselor halieutice care fac obiectul prezentului protocol și care afectează activitatea navelor de pescuit ale Uniunii, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din protocol; |
| --- | --- |

(d)

adoptarea măsurilor referitoare la gestionarea durabilă a resurselor halieutice care fac obiectul prezentului protocol și care afectează activitatea navelor de pescuit ale Uniunii, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din protocol;

| (e) | adaptarea dispozițiilor referitoare la condițiile de desfășurare a activității de pescuit și a modalităților de aplicare a prezentului protocol și a anexelor în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din protocol. |
| --- | --- |

(e)

adaptarea dispozițiilor referitoare la condițiile de desfășurare a activității de pescuit și a modalităților de aplicare a prezentului protocol și a anexelor în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din protocol.

| 2. | În cadrul comisiei mixte, Uniunea:






  (a) | acționează în conformitate cu obiectivele urmărite de aceasta în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- | --- |

2.

În cadrul comisiei mixte, Uniunea:

(a)

acționează în conformitate cu obiectivele urmărite de aceasta în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului;

| (b) | se conformează concluziilor Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

(b)

se conformează concluziilor Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului;

| (c) | încurajează pozițiile care sunt compatibile cu normele pertinente adoptate de către organismele regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

(c)

încurajează pozițiile care sunt compatibile cu normele pertinente adoptate de către organismele regionale de gestionare a pescuitului.

| 3. | Atunci când se prevede adoptarea, în cadrul unei reuniuni a comisiei mixte, a unei decizii referitoare la modificări ale protocolului, astfel cum se prevede la punctul 1, se iau măsurile necesare pentru ca poziția care va fi exprimată în numele Uniunii să țină seama de cele mai recente informații relevante de ordin statistic, biologic sau de altă natură transmise Comisiei.
  În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului sau grupurilor de pregătire ale acestuia, spre examinare și aprobare, un document care prezintă în detaliu elementele specifice ale poziției propuse a Uniunii, cu suficient timp înainte de reuniunea relevantă a Comisiei mixte.
  În ceea ce privește aspectele menționate la punctul 1 literele (a) și (b), aprobarea de către Consiliu a poziției Uniunii avute în vedere necesită un vot cu majoritate calificată. În celelalte cazuri, poziția Uniunii propusă în documentul de pregătire este considerată aprobată, cu excepția cazului în care un anumit număr de state membre, echivalând cu o minoritate de blocare, formulează obiecții cu ocazia unei reuniuni a grupului de pregătire al Consiliului sau în termen de 20 de zile de la primirea documentului de pregătire, fiind luată în considerare data situației care intervine mai întâi. În caz de obiecții, chestiunea respectivă este retrimisă Consiliului.
  În cazul în care, în cadrul unor reuniuni ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de pregătire. |
| --- | --- |

3.

Atunci când se prevede adoptarea, în cadrul unei reuniuni a comisiei mixte, a unei decizii referitoare la modificări ale protocolului, astfel cum se prevede la punctul 1, se iau măsurile necesare pentru ca poziția care va fi exprimată în numele Uniunii să țină seama de cele mai recente informații relevante de ordin statistic, biologic sau de altă natură transmise Comisiei.

În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului sau grupurilor de pregătire ale acestuia, spre examinare și aprobare, un document care prezintă în detaliu elementele specifice ale poziției propuse a Uniunii, cu suficient timp înainte de reuniunea relevantă a Comisiei mixte.

În ceea ce privește aspectele menționate la punctul 1 literele (a) și (b), aprobarea de către Consiliu a poziției Uniunii avute în vedere necesită un vot cu majoritate calificată. În celelalte cazuri, poziția Uniunii propusă în documentul de pregătire este considerată aprobată, cu excepția cazului în care un anumit număr de state membre, echivalând cu o minoritate de blocare, formulează obiecții cu ocazia unei reuniuni a grupului de pregătire al Consiliului sau în termen de 20 de zile de la primirea documentului de pregătire, fiind luată în considerare data situației care intervine mai întâi. În caz de obiecții, chestiunea respectivă este retrimisă Consiliului.

În cazul în care, în cadrul unor reuniuni ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de pregătire.

| 4. | Comisia este invitată să ia, în timp util, orice măsuri necesare ca urmare a deciziei comisiei mixte, inclusiv, după caz, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și prezentarea eventualelor propuneri necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective. |
| --- | --- |

4.

Comisia este invitată să ia, în timp util, orice măsuri necesare ca urmare a deciziei comisiei mixte, inclusiv, după caz, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și prezentarea eventualelor propuneri necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective.

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/4

---

DECIZIA (UE) 2015/1894 A CONSILIULUI

din 5 octombrie 2015

privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (7),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | La 19 decembrie 2006, Consiliul a aprobat, prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2027/2006 (1), Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (denumit în continuare „acordul”). Protocolul convenit între Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin acordul de parteneriat dintre cele două părți (2) a expirat la 31 august 2014. |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2006, Consiliul a aprobat, prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2027/2006 (1), Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (denumit în continuare „acordul”). Protocolul convenit între Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin acordul de parteneriat dintre cele două părți (2) a expirat la 31 august 2014.

| (2) | Uniunea a negociat cu Republica Capului Verde un nou protocol (denumit în continuare „protocolul”) la acord care oferă navelor din Uniune posibilități de pescuit în zona de pescuit asupra căreia Republica Capului Verde exercită suveranitatea sau jurisdicția în materie de pescuit. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea a negociat cu Republica Capului Verde un nou protocol (denumit în continuare „protocolul”) la acord care oferă navelor din Uniune posibilități de pescuit în zona de pescuit asupra căreia Republica Capului Verde exercită suveranitatea sau jurisdicția în materie de pescuit.

| (3) | Prin Decizia 2014/948/UE (3), Consiliul a autorizat semnarea și aplicarea provizorie a protocolului, sub rezerva încheierii sale ulterioare. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2014/948/UE (3), Consiliul a autorizat semnarea și aplicarea provizorie a protocolului, sub rezerva încheierii sale ulterioare.

| (4) | Acordul a instituit o comisie mixtă însărcinată cu controlul aplicării acordului. În plus, conform protocolului, comisia mixtă poate aproba anumite modificări ale acestuia. Pentru a facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună abilitarea Comisiei Europene, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice, pentru a le aproba conform unei proceduri simplificate. |
| --- | --- |

(4)

Acordul a instituit o comisie mixtă însărcinată cu controlul aplicării acordului. În plus, conform protocolului, comisia mixtă poate aproba anumite modificări ale acestuia. Pentru a facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună abilitarea Comisiei Europene, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice, pentru a le aproba conform unei proceduri simplificate.

| (5) | Este oportun ca protocolul să fie aprobat, |
| --- | --- |

(5)

Este oportun ca protocolul să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, Protocolul dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde.

Articolul 2

Președintele Consiliului efectează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 16 din protocol.

Articolul 3

Comisia Europeană este împuternicită să aprobe, în numele Uniunii, modificările aduse protocolului în cadrul comisiei mixte, cu respectarea dispozițiilor și condițiilor stabilite în anexa la prezenta decizie și la articolul 9 din acord.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 5 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

N. SCHMIT

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 2027/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 privind încheierea Acordului de parteneriat în sectorul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (JO L 414, 30.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 181, 9.7.2011, p. 2.

2

(3)  Decizia 2014/948/UE a Consiliului din 15 decembrie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (JO L 369, 24.12.2014, p. 1).

3

---

ANEXĂ

Sfera de competență și procedura pentru stabilirea poziției Uniunii în cadrul comisiei mixte

| 1. | Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Capului Verde și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să aprobe modificările aduse protocolului în ceea ce privește următoarele aspecte:






  (a) | revizuirea posibilităților de pescuit, ajustarea proporțională a contribuției financiare și efectuarea modificărilor necesare în conformitate cu articolul 5 din protocol; |
| --- | --- | --- |

1.

Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Capului Verde și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să aprobe modificările aduse protocolului în ceea ce privește următoarele aspecte:

(a)

revizuirea posibilităților de pescuit, ajustarea proporțională a contribuției financiare și efectuarea modificărilor necesare în conformitate cu articolul 5 din protocol;

| (b) | decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 3 din protocol; |
| --- | --- |

(b)

decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 3 din protocol;

| (c) | adaptarea dispozițiilor referitoare la condițiile de exercitare a activităților de pescuit și a normelor de aplicare a protocolului și a anexelor, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din protocol; |
| --- | --- |

(c)

adaptarea dispozițiilor referitoare la condițiile de exercitare a activităților de pescuit și a normelor de aplicare a protocolului și a anexelor, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din protocol;

| (d) | adoptarea măsurilor referitoare la gestionarea durabilă a resurselor halieutice care afectează activitatea navelor din Uniune, în conformitate cu articolul 4 alineatele (4) și (6) din protocol. |
| --- | --- |

(d)

adoptarea măsurilor referitoare la gestionarea durabilă a resurselor halieutice care afectează activitatea navelor din Uniune, în conformitate cu articolul 4 alineatele (4) și (6) din protocol.

| 2. | În cadrul comisiei mixte instituite în temeiul articolului 9 din acord, Uniunea:






  (a) | acționează în conformitate cu obiectivele pe care le urmărește în cadrul politicii comune în sectorul pescuitului; |
| --- | --- | --- |

2.

În cadrul comisiei mixte instituite în temeiul articolului 9 din acord, Uniunea:

(a)

acționează în conformitate cu obiectivele pe care le urmărește în cadrul politicii comune în sectorul pescuitului;

| (b) | se conformează concluziilor Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la comunicarea privind dimensiunea externă a politicii comune în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

(b)

se conformează concluziilor Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la comunicarea privind dimensiunea externă a politicii comune în sectorul pescuitului;

| (c) | încurajează poziții care sunt compatibile cu normele pertinente adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

(c)

încurajează poziții care sunt compatibile cu normele pertinente adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului.

| 3. | Atunci când se prevede adoptarea, în cadrul unei reuniuni a comisiei mixte, a unei decizii privind modificări ale protocolului, astfel cum se prevede la punctul 1, se iau măsurile necesare pentru ca poziția care urmează să fie exprimată în numele Uniunii să țină seama de cele mai recente informații relevante de ordin statistic, biologic sau de altă natură transmise Comisiei.
  În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului sau grupurilor de pregătire ale acestuia, spre examinare și aprobare, un document care prezintă în detaliu elementele specifice ale poziției propuse a Uniunii, cu suficient timp înainte de reuniunea relevantă a comisiei mixte.
  În ceea ce privește aspectele menționate la punctul 1 litera (a), Consiliul aprobă cu majoritate calificată poziția propusă a Uniunii. În celelalte cazuri, poziția Uniunii propusă în documentul de pregătire este considerată aprobată, cu excepția cazului în care un anumit număr de state membre, echivalând cu o minoritate de blocare, formulează obiecții cu ocazia unei reuniuni a grupului de pregătire al Consiliului sau într-un termen de douăzeci de zile de la primirea documentului de pregătire, oricare dintre aceste date este mai recentă. În caz de obiecții, chestiunea respectivă este retrimisă Consiliului.
  În cazul în care, în cadrul unor reuniuni ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de pregătire.
  Comisia este invitată să ia, în timp util, orice măsură necesară ca urmare a deciziei Comisiei mixte, inclusiv, după caz, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și prezentarea eventualelor propuneri necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective. |
| --- | --- |

3.

Atunci când se prevede adoptarea, în cadrul unei reuniuni a comisiei mixte, a unei decizii privind modificări ale protocolului, astfel cum se prevede la punctul 1, se iau măsurile necesare pentru ca poziția care urmează să fie exprimată în numele Uniunii să țină seama de cele mai recente informații relevante de ordin statistic, biologic sau de altă natură transmise Comisiei.

În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului sau grupurilor de pregătire ale acestuia, spre examinare și aprobare, un document care prezintă în detaliu elementele specifice ale poziției propuse a Uniunii, cu suficient timp înainte de reuniunea relevantă a comisiei mixte.

În ceea ce privește aspectele menționate la punctul 1 litera (a), Consiliul aprobă cu majoritate calificată poziția propusă a Uniunii. În celelalte cazuri, poziția Uniunii propusă în documentul de pregătire este considerată aprobată, cu excepția cazului în care un anumit număr de state membre, echivalând cu o minoritate de blocare, formulează obiecții cu ocazia unei reuniuni a grupului de pregătire al Consiliului sau într-un termen de douăzeci de zile de la primirea documentului de pregătire, oricare dintre aceste date este mai recentă. În caz de obiecții, chestiunea respectivă este retrimisă Consiliului.

În cazul în care, în cadrul unor reuniuni ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de pregătire.

Comisia este invitată să ia, în timp util, orice măsură necesară ca urmare a deciziei Comisiei mixte, inclusiv, după caz, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și prezentarea eventualelor propuneri necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective.

---

REGULAMENTE

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/7

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1895 AL COMISIEI

din 16 octombrie 2015

de interzicere a pescuitului de pește-pescar în apele din zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, pentru capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru, a fost epuizată cota alocată pentru 2015. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, pentru capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru, a fost epuizată cota alocată pentru 2015.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2015 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit care vizează stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru, se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 octombrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

João AGUIAR MACHADO

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului din 19 ianuarie 2015 de stabilire, pentru anul 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 43/2014 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 779/2014 (JO L 22, 28.1.2015, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 49/TQ104 |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | ANF/8ABDE. |
| Specie | Pește-pescar (Lophiidae) |
| Zonă | VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe |
| Data încetării activităților | 19.9.2015 |

Nr.

49/TQ104

Stat membru

Belgia

Stoc

ANF/8ABDE.

Specie

Pește-pescar (Lophiidae)

Zonă

VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe

Data încetării activităților

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/9

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1896 AL COMISIEI

din 16 octombrie 2015

de interzicere a pescuitului de merluciu în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2015. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2015.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2015 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 octombrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

João AGUIAR MACHADO

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului din 19 ianuarie 2015 de stabilire, pentru anul 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 43/2014 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 779/2014 (JO L 22, 28.1.2015, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 48/TQ104 |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | HKE/8ABDE. |
| Specie | Merluciu (Merluccius merluccius) |
| Zonă | VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe |
| Data încetării activităților | 19.9.2015 |

Nr.

48/TQ104

Stat membru

Belgia

Stoc

HKE/8ABDE.

Specie

Merluciu (Merluccius merluccius)

Zonă

VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe

Data încetării activităților

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1897 AL COMISIEI

din 21 octombrie 2015

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2056/2001 în ceea ce privește obligația de debarcare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (1), în special articolul 48,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a stabilit, drept unul dintre obiectivele sale, eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură. Anumite dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 al Comisiei (3) privind instituirea unor măsuri tehnice suplimentare destinate reconstituirii stocurilor de cod în Marea Nordului și vestul Scoției obligă pescarii să arunce capturile înapoi în mare. Pentru a elimina incompatibilitățile dintre regulamentul respectiv și obligația de debarcare și pentru a face obligația de debarcare operațională, dispozițiile respective ar trebui să fie modificate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a stabilit, drept unul dintre obiectivele sale, eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură. Anumite dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 al Comisiei (3) privind instituirea unor măsuri tehnice suplimentare destinate reconstituirii stocurilor de cod în Marea Nordului și vestul Scoției obligă pescarii să arunce capturile înapoi în mare. Pentru a elimina incompatibilitățile dintre regulamentul respectiv și obligația de debarcare și pentru a face obligația de debarcare operațională, dispozițiile respective ar trebui să fie modificate.

| (2) | În particular, în vederea asigurării punerii în aplicare a obligației de debarcare, Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 ar trebui modificat prin impunerea obligației ca toate capturile neintenționate de organisme marine care aparțin unor specii care fac obiectul obligației de debarcare și care depășesc limitele privind componența capturilor să fie debarcate și scăzute din cotele alocate. |
| --- | --- |

(2)

În particular, în vederea asigurării punerii în aplicare a obligației de debarcare, Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 ar trebui modificat prin impunerea obligației ca toate capturile neintenționate de organisme marine care aparțin unor specii care fac obiectul obligației de debarcare și care depășesc limitele privind componența capturilor să fie debarcate și scăzute din cotele alocate.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, se adaugă următorul punct 3:
  „3.   «capturi neintenționate»: capturi accidentale de organisme marine care, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), trebuie debarcate și scăzute din cotele alocate, fie din cauză că sunt inferioare dimensiunii minime de referință pentru conservare, fie din cauză că depășesc cantitățile permise de normele privind componența capturilor sau privind capturile accidentale.

  (4)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).”" |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, se adaugă următorul punct 3:

„3.   «capturi neintenționate»: capturi accidentale de organisme marine care, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), trebuie debarcate și scăzute din cotele alocate, fie din cauză că sunt inferioare dimensiunii minime de referință pentru conservare, fie din cauză că depășesc cantitățile permise de normele privind componența capturilor sau privind capturile accidentale.

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).”"

| 2. | Se inserează următorul articol 9a:
  „Articolul 9a
  În cazul în care capturile de organisme marine care aparțin unei specii care face obiectul obligației de debarcare depășesc procentajele sau cantitățile permise, menționate la articolul 4 alineatele (1)-(6), articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (2), articolul 7 și articolul 8 din prezentul regulament, se aplică articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivele capturi neintenționate se debarcă și se scad din cotele alocate. Aceste capturi neintenționate nu sunt considerate a reprezenta o încălcare a procentajelor permise din componența capturilor, procentaje menționate în articolele respective”. |
| --- | --- |

2.

Se inserează următorul articol 9a:

„Articolul 9a

În cazul în care capturile de organisme marine care aparțin unei specii care face obiectul obligației de debarcare depășesc procentajele sau cantitățile permise, menționate la articolul 4 alineatele (1)-(6), articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (2), articolul 7 și articolul 8 din prezentul regulament, se aplică articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivele capturi neintenționate se debarcă și se scad din cotele alocate. Aceste capturi neintenționate nu sunt considerate a reprezenta o încălcare a procentajelor permise din componența capturilor, procentaje menționate în articolele respective”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 125, 27.4.1998, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2056/2001 al Comisiei din 19 octombrie 2001 privind instituirea unor măsuri tehnice suplimentare destinate reconstituirii stocurilor de cod în Marea Nordului și vestul Scoției (JO L 277, 20.10.2001, p. 13).

3

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/13

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1898 AL COMISIEI

din 21 octombrie 2015

de refuzare a autorizării unei mențiuni de sănătate asociate alimentelor, alta decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și la sănătatea copiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (1), în special articolul 18 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, mențiunile de sănătate asociate alimentelor sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt autorizate de Comisie în conformitate cu regulamentul respectiv și sunt incluse într-o listă cu mențiuni permise. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, mențiunile de sănătate asociate alimentelor sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt autorizate de Comisie în conformitate cu regulamentul respectiv și sunt incluse într-o listă cu mențiuni permise.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 prevede, de asemenea, că cererile de autorizare a mențiunilor de sănătate pot fi trimise de către operatorii din sectorul alimentar autorității naționale competente a unui stat membru. Autoritatea națională competentă transmite cererile valabile Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), denumită în continuare „autoritatea”, în vederea efectuării unei evaluări științifice, precum și Comisiei și statelor membre, în scop informativ. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 prevede, de asemenea, că cererile de autorizare a mențiunilor de sănătate pot fi trimise de către operatorii din sectorul alimentar autorității naționale competente a unui stat membru. Autoritatea națională competentă transmite cererile valabile Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), denumită în continuare „autoritatea”, în vederea efectuării unei evaluări științifice, precum și Comisiei și statelor membre, în scop informativ.

| (3) | Autoritatea trebuie să emită un aviz cu privire la mențiunea de sănătate respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea trebuie să emită un aviz cu privire la mențiunea de sănătate respectivă.

| (4) | Comisia trebuie să decidă cu privire la autorizarea mențiunilor de sănătate, ținând seama de avizul emis de autoritate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia trebuie să decidă cu privire la autorizarea mențiunilor de sănătate, ținând seama de avizul emis de autoritate.

| (5) | Ca urmare a unei cereri din partea Clasado Limited, transmisă în temeiul articolului 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, autorității i sa solicitat să emită un aviz cu privire la o mențiune de sănătate referitoare la relația dintre Bimuno® GOS și reducerea disconfortului gastrointestinal [întrebarea nr. EFSA-Q-2014-00022 (2)]. Mențiunea propusă de solicitant a fost formulată după cum urmează: „Consumul zilnic regulat a 1,37 g de galacto-oligozaharide din Bimuno® poate reduce disconfortul abdominal”. |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare a unei cereri din partea Clasado Limited, transmisă în temeiul articolului 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, autorității i sa solicitat să emită un aviz cu privire la o mențiune de sănătate referitoare la relația dintre Bimuno® GOS și reducerea disconfortului gastrointestinal [întrebarea nr. EFSA-Q-2014-00022 (2)]. Mențiunea propusă de solicitant a fost formulată după cum urmează: „Consumul zilnic regulat a 1,37 g de galacto-oligozaharide din Bimuno® poate reduce disconfortul abdominal”.

| (6) | La data de 16 iulie 2014, Comisia și statele membre au primit avizul științific din partea autorității, care concluziona, pe baza datelor prezentate, că nu s-a stabilit o relație cauză-efect între consumul de Bimuno® GOS și reducerea disconfortului abdominal. În avizul respectiv, autoritatea a remarcat, de asemenea, că, exceptând un studiu intervențional efectuat cu subiecți umani și nepublicat, toate studiile efectuate cu subiecți umani și neumani puse la dispoziție de solicitant pentru susținerea respectivei mențiuni au fost deja transmise împreună cu cererile precedente vizând aceeași mențiune, evaluarea lor soldându-se cu rezultate nefavorabile (3). În consecință, având în vedere că mențiunea nu îndeplinește cerințele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, ea nu ar trebui autorizată. |
| --- | --- |

(6)

La data de 16 iulie 2014, Comisia și statele membre au primit avizul științific din partea autorității, care concluziona, pe baza datelor prezentate, că nu s-a stabilit o relație cauză-efect între consumul de Bimuno® GOS și reducerea disconfortului abdominal. În avizul respectiv, autoritatea a remarcat, de asemenea, că, exceptând un studiu intervențional efectuat cu subiecți umani și nepublicat, toate studiile efectuate cu subiecți umani și neumani puse la dispoziție de solicitant pentru susținerea respectivei mențiuni au fost deja transmise împreună cu cererile precedente vizând aceeași mențiune, evaluarea lor soldându-se cu rezultate nefavorabile (3). În consecință, având în vedere că mențiunea nu îndeplinește cerințele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, ea nu ar trebui autorizată.

| (7) | La stabilirea măsurilor prevăzute în prezentul regulament au fost luate în considerare observațiile solicitantului și ale membrilor publicului, primite de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. |
| --- | --- |

(7)

La stabilirea măsurilor prevăzute în prezentul regulament au fost luate în considerare observațiile solicitantului și ale membrilor publicului, primite de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mențiunea de sănătate cuprinsă în anexa la prezentul regulament nu se include în lista Uniunii cuprinzând mențiunile permise, prevăzută la articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3756.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2011;9(12):2472, EFSA Journal 2013;11(6):3259.

3

EFSA Journal

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Mențiune de sănătate respinsă

| Cerere – Dispoziții relevante din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 | Nutrient, substanță, aliment sau categorie de alimente | Mențiune | Trimitere la avizul EFSA |
| --- | --- | --- | --- |
| Mențiune de sănătate în temeiul articolului 13 alineatul (5) bazată pe dovezi științifice nou-apărute și/sau incluzând o cerere de protecție a datelor care fac obiectul unui drept de proprietate | Bimuno® GOS | Consumul zilnic regulat a 1,37 g de galacto-oligozaharide din Bimuno® poate reduce disconfortul abdominal | Q-2014-00022 |

Cerere – Dispoziții relevante din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006

Nutrient, substanță, aliment sau categorie de alimente

Mențiune

Trimitere la avizul EFSA

Mențiune de sănătate în temeiul articolului 13 alineatul (5) bazată pe dovezi științifice nou-apărute și/sau incluzând o cerere de protecție a datelor care fac obiectul unui drept de proprietate

Bimuno® GOS

Consumul zilnic regulat a 1,37 g de galacto-oligozaharide din Bimuno® poate reduce disconfortul abdominal

Q-2014-00022

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1899 AL COMISIEI

din 21 octombrie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 octombrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 115,6 |
| MK | 60,3 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 78,0 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 93 10 | MA | 107,9 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 152,4 |
| TR | 101,4 |
| UY | 74,0 |
| ZA | 148,6 |
| ZZ | 119,1 |
| 0806 10 10 | BR | 249,3 |
| EG | 199,4 |
| MK | 96,9 |
| PE | 73,3 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0808 10 80 | AR | 124,2 |
| CL | 121,6 |
| NZ | 137,0 |
| US | 120,3 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 30 90 | TR | 133,5 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

40,5

MA

115,6

MK

60,3

TR

95,4

ZZ

78,0

0707 00 05

AL

38,5

MK

46,1

TR

112,1

ZZ

65,6

0709 93 10

MA

107,9

TR

143,0

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

152,4

TR

101,4

UY

74,0

ZA

148,6

ZZ

119,1

0806 10 10

BR

249,3

EG

199,4

MK

96,9

PE

73,3

TR

167,2

ZZ

157,2

0808 10 80

AR

124,2

CL

121,6

NZ

137,0

US

120,3

ZA

157,5

ZZ

132,1

0808 30 90

TR

133,5

XS

96,6

ZZ

115,1

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/17

---

DECIZIA (UE) 2015/1900 A CONSILIULUI

din 5 octombrie 2015

de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere instituit prin Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, cu privire la o decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere de adoptare a regulamentului său de procedură

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin articolul 115 din Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte („acordul”), se instituie un Consiliu de stabilizare și de asociere. |
| --- | --- |

(1)

Prin articolul 115 din Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte („acordul”), se instituie un Consiliu de stabilizare și de asociere.

| (2) | Articolul 116 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere își stabilește regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 116 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere își stabilește regulamentul de procedură.

| (3) | Articolul 118 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere este asistat de un Comitet de stabilizare și de asociere („comitetul”). |
| --- | --- |

(3)

Articolul 118 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere este asistat de un Comitet de stabilizare și de asociere („comitetul”).

| (4) | Articolul 118 din acord prevede, de asemenea, că Consiliul de stabilizare și de asociere stabilește, în regulamentul său de procedură, atribuțiile comitetului, precum și faptul că poate delega comitetului oricare dintre atribuțiile sale. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 118 din acord prevede, de asemenea, că Consiliul de stabilizare și de asociere stabilește, în regulamentul său de procedură, atribuțiile comitetului, precum și faptul că poate delega comitetului oricare dintre atribuțiile sale.

| (5) | Articolul 120 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere poate decide instituirea altor comitete sau organisme speciale care îl pot asista în exercitarea atribuțiilor sale. Articolul respectiv prevede, de asemenea, că, în cadrul regulamentului său de procedură, Consiliul de stabilizare și de asociere stabilește componența și atribuțiile acestor comitete și organisme și modalitatea lor de funcționare, |
| --- | --- |

(5)

Articolul 120 din acord prevede că Consiliul de stabilizare și de asociere poate decide instituirea altor comitete sau organisme speciale care îl pot asista în exercitarea atribuțiilor sale. Articolul respectiv prevede, de asemenea, că, în cadrul regulamentului său de procedură, Consiliul de stabilizare și de asociere stabilește componența și atribuțiile acestor comitete și organisme și modalitatea lor de funcționare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere instituit prin articolul 115 din acord în legătură cu o decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere de adoptare a regulamentului său de procedură se bazează pe proiectul de decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere atașat la prezenta decizie.

Pot fi acceptate modificări minore ale acestui proiect de decizie fără a mai fi necesară o altă decizie a Consiliului.

Adoptată la Luxemburg, 5 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

N. SCHMIT

---

DECIZIA NR. 1 A CONSILIULUI DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE – BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

din [data]

de adoptare a regulamentului său de procedură

CONSILIUL DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE,

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina pe de altă parte („acordul”), în special articolele 115, 116, 118 și 120,

întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 iunie 2015,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Președinția

Părțile dețin președinția Consiliului de stabilizare și de asociere, alternativ, pentru o perioadă de 12 luni. Prima perioadă începe la data primei reuniuni a Consiliului de stabilizare și de asociere și se încheie la data de 31 decembrie a aceluiași an.

Articolul 2

Reuniuni

Consiliul de stabilizare și de asociere se reunește la nivel ministerial o dată pe an. În cazul în care părțile sunt de acord, se pot ține sesiuni extraordinare ale Consiliului de stabilizare și de asociere, la cererea uneia dintre părți. Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, fiecare sesiune a Consiliului de stabilizare și de asociere se desfășoară în locul în care se desfășoară în mod obișnuit reuniunile Consiliului Uniunii Europene, la o dată convenită de ambele părți. Reuniunile Consiliului de stabilizare și de asociere se convoacă, de comun acord, de către secretarii Consiliului de stabilizare și de asociere, în acord cu președintele.

Articolul 3

Reprezentarea

Membrii Consiliului de stabilizare și de asociere care nu pot participa la o ședință pot fi reprezentați. În cazul în care un membru dorește să fie reprezentat, acesta trebuie să notifice președintelui numele reprezentantului său înainte de reuniunea la care urmează să fie reprezentat. Reprezentantul unui membru al Consiliului de stabilizare și de asociere exercită toate drepturile membrului pe care îl reprezintă.

Articolul 4

Delegații

Membrii Consiliului de stabilizare și de asociere pot fi însoțiți de funcționari. Înaintea fiecărei reuniuni, președintele este informat despre componența prevăzută pentru delegația fiecărei părți. Un reprezentant al Băncii Europene de Investiții participă în calitate de observator la reuniunile Consiliului de stabilizare și de asociere atunci când pe ordinea de zi figurează chestiuni care privesc această bancă. Consiliul de stabilizare și de asociere poate invita persoane care nu sunt membre să asiste la reuniunile sale pentru ca acestea să furnizeze informații pe teme specifice.

Articolul 5

Secretariatul

Un funcționar din cadrul Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene și un funcționar din cadrul Misiunii Bosniei și Herțegovina pe lângă Uniunea Europeană acționează împreună în calitate de secretari ai Consiliului de stabilizare și de asociere.

Articolul 6

Corespondența

Corespondența destinată Consiliului de stabilizare și de asociere se trimite președintelui Consiliului de stabilizare și de asociere la adresa Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene.

Cei doi secretari asigură transmiterea acestei corespondențe președintelui Consiliului de stabilizare și de asociere și, dacă este cazul, asigură și transmiterea acesteia către ceilalți membri ai Consiliului de stabilizare și de asociere. Corespondența trimisă se transmite Secretariatului General al Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, reprezentanțelor permanente ale statelor membre ale Uniunii Europene și Misiunii Bosniei și Herțegovina pe lângă Uniunea Europeană.

Comunicările din partea președintelui Consiliului de stabilizare și de asociere se trimit destinatarilor de către cei doi secretari și, după caz, se transmit celorlalți membri ai Consiliului de stabilizare și de asociere menționați în al doilea paragraf.

Articolul 7

Publicitate

Cu excepția cazului în care se decide altfel, reuniunile Consiliului de stabilizare și de asociere nu sunt publice.

Articolul 8

Ordinea de zi a reuniunilor

(1)   Președintele stabilește ordinea de zi provizorie a fiecărei reuniuni. Aceasta se transmite de către secretarii Consiliului de stabilizare și de asociere destinatarilor menționați la articolul 6 cu cel puțin 15 zile înainte de începerea reuniunii. Ordinea de zi provizorie cuprinde punctele cu privire la care președintele a primit solicitarea de a fi înscrise pe ordinea de zi cu cel puțin 21 de zile înainte de începerea reuniunii, însă punctele se înscriu pe ordinea de zi provizorie doar dacă documentele însoțitoare au fost transmise secretarilor până la data la care se trimite ordinea de zi. Ordinea de zi se adoptă de către Consiliul de stabilizare și de asociere la începutul fiecărei reuniuni. Un punct care nu figurează pe ordinea de zi provizorie poate fi înscris pe ordinea de zi în cazul în care ambele părți convin astfel.

(2)   Președintele poate, cu acordul celor două părți, să reducă termenele indicate la alineatul (1) pentru a ține seama de cerințele unui caz particular.

Articolul 9

Procese-verbale

Pentru fiecare reuniune se întocmește un proiect de proces-verbal de către cei doi secretari. Procesul-verbal indică, de regulă, pentru fiecare punct al ordinii de zi:

| — | documentele prezentate Consiliului de stabilizare și de asociere; |
| --- | --- |

—

documentele prezentate Consiliului de stabilizare și de asociere;

| — | declarațiile pe care un membru al Consiliului de stabilizare și de asociere le-a cerut să fie consemnate în procesul-verbal; |
| --- | --- |

—

declarațiile pe care un membru al Consiliului de stabilizare și de asociere le-a cerut să fie consemnate în procesul-verbal;

| — | deciziile și recomandările adoptate, declarațiile convenite și concluziile adoptate. |
| --- | --- |

—

deciziile și recomandările adoptate, declarațiile convenite și concluziile adoptate.

Proiectul de proces-verbal se supune spre aprobare Consiliului de stabilizare și de asociere. După aprobare, procesul-verbal se semnează de către președinte și de către cei doi secretari. Procesul-verbal se păstrează în arhivele Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene, care va avea calitatea de depozitar al documentelor aferente acordului. Se trimite o copie certificată fiecăruia dintre destinatarii menționați la articolul 6.

Articolul 10

Decizii și recomandări

(1)   Consiliul de stabilizare și de asociere își adoptă deciziile și recomandările prin acordul comun al părților. Consiliul de stabilizare și de asociere poate să își adopte deciziile sau recomandările prin procedură scrisă, în cazul în care cele două părți convin în acest sens.

(2)   Deciziile și recomandările Consiliului de stabilizare și de asociere sunt denumite, în sensul articolului 117 din acord, „decizie” și, respectiv, „recomandare”, urmate de un număr de ordine, de data la care au fost adoptate și de o descriere a obiectului acestora. Deciziile și recomandările Consiliului de stabilizare și de asociere se semnează de către președinte și se autentifică de către cei doi secretari. Deciziile și recomandările se transmit fiecăruia dintre destinatarii menționați la articolul 6. Fiecare dintre părți poate decide dacă publică, în propriul jurnal oficial, deciziile și recomandările Consiliului de stabilizare și de asociere.

Articolul 11

Regimul lingvistic

Limbile oficiale ale Consiliului de stabilizare și de asociere sunt limbile oficiale ale celor două părți. Cu excepția cazului în care se decide altfel, Consiliul de stabilizare și de asociere își întemeiază deliberările pe documente redactate în aceste limbi.

Articolul 12

Cheltuieli

Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina își suportă fiecare propriile cheltuieli aferente participării lor la reuniunile Consiliului de stabilizare și de asociere, atât cheltuielile cu personalul, transportul și diurna, cât și cheltuielile poștale și cu telecomunicațiile. Cheltuielile aferente interpretării la reuniuni, traducerii și reproducerii documentelor, precum și alte cheltuieli legate de organizarea reuniunilor se suportă de către partea care găzduiește reuniunile.

Articolul 13

Comitetul de stabilizare și de asociere

(1)   Se instituie un Comitet de stabilizare și de asociere („comitetul”) care sprijină Consiliul de stabilizare și de asociere în îndeplinirea sarcinilor sale. Acesta este alcătuit, pe de o parte, din reprezentanți ai Consiliului Uniunii Europene și din reprezentanți ai Comisiei Europene și, pe de altă parte, din reprezentanți ai Consiliului de miniștri al Bosniei și Herțegovina, în mod obișnuit la nivel de înalți funcționari publici.

(2)   Comitetul pregătește reuniunile și deliberările Consiliului de stabilizare și de asociere, pune în aplicare, după caz, deciziile acestuia și, în general, asigură continuitatea relației de asociere și buna funcționare a acordului. Acesta examinează orice chestiune cu privire la care este sesizat de către Consiliul de stabilizare și de asociere, precum și orice altă chestiune care ar putea apărea în cadrul punerii în aplicare curente a acordului. Comitetul supune spre adoptare Consiliului de stabilizare și de asociere propuneri sau proiecte de decizii sau de recomandări.

(3)   În cazurile în care acordul prevede obligația sau posibilitatea consultării, această consultare poate avea loc în cadrul comitetului. Consultarea poate fi continuată în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere în cazul în care cele două părți convin în acest sens.

(4)   Regulamentul de procedură al comitetului este anexat la prezenta decizie.

Adoptată la ...,

Pentru Consiliul de stabilizare și de asociere

Președintele

ANEXĂ LA DECIZIA NR. 1 A CONSILIULUI DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE – BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

din [data]

Regulamentul de procedură al Comitetului de stabilizare și de asociere

Articolul 1

Președinția

Părțile dețin alternativ președinția comitetului, pentru o perioadă de 12 luni. Prima perioadă începe la data primei reuniuni a Consiliului de stabilizare și de asociere și se încheie la data de 31 decembrie a aceluiași an.

Articolul 2

Reuniuni

Comitetul se reunește atunci când circumstanțele impun acest lucru, cu acordul ambelor părți. Fiecare reuniune a comitetului se desfășoară la o dată și într-un loc convenit de ambele părți. Reuniunile comitetului se convoacă de către președinte.

Articolul 3

Delegații

Înaintea fiecărei reuniuni, președintele este informat cu privire la componența prevăzută pentru delegația fiecărei părți.

Articolul 4

Secretariatul

Un funcționar al Comisiei Europene și un funcționar al guvernului Bosniei și Herțegovina acționează împreună în calitate de secretari ai comitetului. Toate comunicările destinate președintelui comitetului sau care provin de la acesta prevăzute în prezenta decizie se transmit secretarilor comitetului, precum și secretarilor și președintelui Consiliului de stabilizare și de asociere.

Articolul 5

Publicitate

Cu excepția cazului în care se decide altfel, reuniunile comitetului nu sunt publice.

Articolul 6

Ordinea de zi a reuniunilor

(1)   Președintele stabilește ordinea de zi provizorie a fiecărei reuniuni. Aceasta se transmite de către secretarii comitetului destinatarilor menționați la articolul 4 cu cel puțin 30 de zile lucrătoare înainte de începerea reuniunii. Ordinea de zi provizorie cuprinde punctele cu privire la care președintele a primit solicitarea de a fi înscrise pe ordinea de zi cu cel puțin 35 de zile lucrătoare înainte de începerea reuniunii, însă punctele se înscriu pe ordinea de zi provizorie doar dacă documentele însoțitoare au fost transmise secretarilor până la data la care se trimite ordinea de zi. Comitetul poate invita experți să asiste la reuniunile sale pentru ca aceștia să furnizeze informații pe teme specifice. Ordinea de zi se adoptă de către comitet la începutul fiecărei reuniuni. Un punct care nu figurează pe ordinea de zi provizorie poate fi înscris pe ordinea de zi în cazul în care cele două părți convin în acest sens.

(2)   Președintele poate, cu acordul celor două părți, să reducă termenele indicate la alineatul (1) pentru a ține seama de cerințele unui caz particular.

Articolul 7

Procese-verbale

Se redactează un proces-verbal pentru fiecare reuniune, bazat pe o sinteză făcută de președinte a concluziilor la care a ajuns comitetul. După ce este aprobat de către comitet, procesul-verbal se semnează de către președinte și de către cei doi secretari și fiecare parte păstrează un exemplar. Se transmite o copie a procesului-verbal fiecăruia dintre destinatarii menționați la articolul 4.

Articolul 8

Decizii și recomandări

În cazurile specifice în care comitetul este împuternicit, în temeiul articolului 118 din acord, de către Consiliul de stabilizare și de asociere să adopte decizii sau recomandări, aceste acte sunt denumite „decizie” și, respectiv, „recomandare”, urmate de un număr de ordine, de data la care au fost adoptate și de precizarea obiectului acestora. Deciziile și recomandările se adoptă prin acordul comun al părților. Comitetul poate să adopte deciziile sau recomandările prin procedură scrisă în cazul în care cele două părți convin în acest sens. Deciziile și recomandările comitetului se semnează de către președinte și se autentifică de către cei doi secretari și se trimit destinatarilor menționați la articolul 4. Fiecare dintre părți poate decide dacă publică, în propriul jurnal oficial, deciziile și recomandările comitetului.

Articolul 9

Cheltuieli

Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina își suportă propriile cheltuieli aferente participării lor la reuniunile comitetului, atât cheltuielile cu personalul, transportul și diurna, cât și cheltuielile poștale și cu telecomunicațiile. Cheltuielile aferente interpretării la reuniuni, traducerii și reproducerii documentelor, precum și alte cheltuieli legate de organizarea reuniunilor, se suportă de către partea care găzduiește reuniunile.

Articolul 10

Subcomitete și grupuri speciale

Comitetul poate înființa subcomitete sau grupuri speciale care să funcționeze sub autoritatea sa. Acestea prezintă comitetului un raport după fiecare reuniune. Comitetul poate decide desființarea oricăruia dintre subcomitetele sau grupurile existente, poate stabili sau modifica mandatul acestora sau poate constitui alte subcomitete sau grupuri care să îl sprijine în îndeplinirea atribuțiilor sale. Nu se conferă putere de decizie acestor subcomitete și grupuri.

---

ANEXĂ

numai pentru informarea Consiliului

PROIECT

DECIZIA NR. 1/2015 A COMITETULUI DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE – BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

din ... 2015

de instituire a unor subcomitete și grupuri speciale

COMITETUL DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE,

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, în special articolul 119,

având în vedere regulamentul său de procedură, în special articolul 10,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Prin prezenta, se instituie subcomitetele și grupurile speciale enumerate în anexa I. Mandatele acestora sunt prevăzute în anexa II.

Adoptată la ... , ziua/luna 2015.

Pentru Comitetul de stabilizare și de asociere

Președintele

ANEXA I

ACORDUL DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE-BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

Structura subcomitetelor multidisciplinare

| Titlu | Domenii | Articol din acord |
| --- | --- | --- |
| 1. | Comerț, industrie, vamă și impozitare |

Titlu

Domenii

Articol din acord

1.

Comerț, industrie, vamă și impozitare

Libera circulație a mărfurilor

Articolul 18

Produse industriale

Articolele 19-23

Aspecte comerciale

Articolele 32-46

Standardizare, metrologie, acreditare, certificare, evaluarea conformității și supravegherea pieței

Articolul 75

Cooperare industrială

Articolul 92

IMM-uri

Articolul 93

Turism

Articolul 94

Vamă

Articolul 97

Impozitare

Articolul 98

Regulile de origine

Protocolul 2

Asistență administrativă în domeniul vamal

Protocolul 5

| 2. | Agricultură și pescuit |
| --- | --- |

2.

Agricultură și pescuit

Produse agricole lato sensu

Articolul 24, articolul 26 alineatul (1), articolul 26 alineatul (2), articolul 29, articolul 30 și articolul 33

Produse agricole stricto sensu

Articolul 27 alineatele (1) și (2) și articolul 27 alineatul (4)

Produse pescărești

Articolele 26 și 28

Produse agricole transformate

Articolul 25, Protocolul 1

Vin

Articolul 27 alineatul (5) și Protocolul 7

Protecția indicațiilor geografice pentru produsele agricole și pescărești și pentru produsele alimentare, altele decât vinul și băuturile spirtoase

Articolul 31

Agricultură și sectorul agroindustrial, chestiuni veterinare și fitosanitare

Articolul 95

Cooperarea în domeniul pescuitului

Articolul 96

Siguranța alimentară

Articolul 95

| 3. | Piața internă și concurența |
| --- | --- |

3.

Piața internă și concurența

Dreptul de stabilire

Articolele 50-56

Prestarea de servicii

Articolele 57-59

Alte aspecte referitoare la titlul V din acord

Articolele 63-69

Apropierea legislativă și asigurarea respectării legislației

Articolul 70

Concurență

Articolele 71-72, Protocolul 4

Drepturile de proprietate intelectuală, industrială și comercială

Articolul 73

Achiziții publice

Articolul 74

Domeniul bancar, asigurări și alte servicii financiare

Articolul 89

Protecția consumatorilor

Articolul 76

Sănătate publică

| 4. | Aspecte economice și financiare și statistică |
| --- | --- |

4.

Aspecte economice și financiare și statistică

Circulația capitalurilor și plăți

Articolele 60-62

Politica economică

Articolul 87

Cooperarea în domeniul statistic

Articolul 88

Promovarea și protecția investițiilor

Articolul 91

Cooperarea financiară

Articolele 112-114

| 5. | Justiție, libertate și securitate |
| --- | --- |

5.

Justiție, libertate și securitate

Sistemul judiciar și drepturile fundamentale, inclusiv combaterea discriminării

Articolul 78

Cooperare polițienească și judiciară

Articolul 78

Statul de drept

Articolul 78

Protecția datelor

Articolul 79

Vize, control vamal, azil și migrație

Articolul 80

Imigrația ilegală și readmisia

Articolul 81

Spălarea de bani

Articolul 82

Droguri

Articolul 83

Lupta împotriva terorismului

Articolul 85

Criminalitate și alte activități ilegale

Articolul 84

| 6. | Inovația, societatea informațională și politica socială |
| --- | --- |

6.

Inovația, societatea informațională și politica socială

Circulația lucrătorilor

Articolele 47-49

Condițiile de muncă și egalitatea de șanse

Articolul 77

Cooperarea în domeniul social

Articolul 99

Educația și formarea

Articolul 100

Cooperarea culturală

Articolul 101

Informare și comunicare

Articolul 105

Cooperarea în domeniul audiovizual

Articolul 102

Rețelele și serviciile de comunicații electronice

Articolul 104

Societatea informațională

Articolul 103

Cercetare și dezvoltare tehnologică

Articolul 109

| 7. | Transport, energie, mediu și dezvoltare regională (1) |
| --- | --- |

7.

Transport, energie, mediu și dezvoltare regională (1)

Transporturi

Articolele 53, 59, 106 și Protocolul 3

Energie

Articolul 107

Securitate nucleară

Articolul 107

Mediu

Articolul 108

Schimbări climatice

Articolul 108

Protecția civilă

Articolul 108

Dezvoltarea la nivel regional și local

Articolul 110

Structura grupurilor speciale

| Titlu | Domenii | Articol din acord |
| --- | --- | --- |
| Grup special pentru reforma administrației publice | Reforma administrației publice | Titlul VI, Apropierea legislativă și aplicarea legii, articolul 70 și titlul VII, Justiție și afaceri interne, articolul 78 și articolul 111. |

Titlu

Domenii

Articol din acord

Grup special pentru reforma administrației publice

Reforma administrației publice

Titlul VI, Apropierea legislativă și aplicarea legii, articolul 70 și titlul VII, Justiție și afaceri interne, articolul 78 și articolul 111.

---

(1)  În vederea punerii în aplicare a Protocolului 3 la acord, acest subcomitet funcționează ca subcomitet special menționat la articolul 21 din prezentul protocol.

ANEXA II

MANDATUL SUBCOMITETELOR ȘI AL GRUPURILOR SPECIALE UE-BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

Componență și președinție

Subcomitetele și grupul special privind reforma administrației publice (RAP) sunt alcătuite din reprezentanți ai Comisiei Europene și din reprezentanți ai Guvernului Bosniei și Herțegovina. Acestea sunt prezidate în mod alternativ de către cele două părți. Statele membre sunt informate și invitate la reuniunile subcomitetelor și ale grupului special privind RAP.

Secretariatul

Un funcționar al Comisiei Europene și un funcționar al Guvernului Bosniei și Herțegovina acționează împreună în calitate de secretari ai fiecărui subcomitet și ai grupului special privind RAP.

Toate comunicările privind subcomitetele se înaintează secretarilor subcomitetelor relevante și ai grupului special privind RAP.

Reuniuni

Subcomitetele și grupul special privind RAP se reunesc ori de câte ori circumstanțele impun acest lucru, cu acordul ambelor părți. Fiecare reuniune a unui subcomitet sau a grupului special privind RAP are loc la data și locul convenite de către ambele părți.

În cazul în care ambele părți convin în acest sens, subcomitetele și grupul special privind RAP pot invita experți la reuniunile lor, pentru ca aceștia să furnizeze informațiile specifice solicitate.

Ordinea de zi și documentele justificative

Președintele și secretarii stabilesc ordinea de zi provizorie a fiecărei reuniuni cu cel puțin 30 de zile lucrătoare înainte de data de începere a reuniunii.

Ordinea de zi provizorie conține punctele cu privire la care secretarii au primit o solicitare de înscriere pe ordinea de zi cu cel mult 35 de zile lucrătoare înainte de data de începere a reuniunii.

În urma acordului privind ordinea de zi provizorie pentru fiecare reuniune și nu mai târziu de 10 zile lucrătoare înainte de data de începere a reuniunii, secretarul din partea Bosniei și Herțegovina transmite secretarului din partea Comisiei Europene documentația scrisă necesară pentru punctele asupra cărora s-a convenit să fie pe ordinea de zi provizorie.

În cazul în care termenul menționat la punctul 3 nu este respectat, reuniunea se anulează automat, fără o notificare ulterioară.

Domenii supuse dezbaterii

Subcomitetele discută aspecte legate de domeniile cuprinse în acord, astfel cum sunt enumerate în structura subcomitetelor multidisciplinare. Progresele privind apropierea legislativă, punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației se evaluează în cadrul tuturor domeniilor relevante. Subcomitetele examinează toate problemele care pot apărea în domeniile lor de competență și sugerează măsuri în acest sens.

De asemenea, subcomitetele servesc drept cadru de discuție pentru noi clarificări privind acquis-ul și evaluează progresele realizate de Bosnia și Herțegovina în ceea ce privește alinierea la acquis, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul acordului.

Grupul special privind RAP discută aspecte referitoare la reforma administrației publice și sugerează măsuri în acest sens.

Procesul-verbal

După fiecare reuniune se redactează și se aprobă un proces-verbal. Secretarul subcomitetului sau al grupului special privind RAP transmite secretarului comitetului o copie a procesului-verbal.

Publicitate

Cu excepția cazului în care se decide altfel, reuniunile subcomitetelor și ale grupurilor speciale privind RAP nu sunt publice.

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/32

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1901 A COMISIEI

din 20 octombrie 2015

de stabilire a normelor de certificare și a unui model de certificat sanitar pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă și de abrogare a Deciziei 2003/56/CE

[notificată cu numărul C(2015) 7013]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 97/132/CE a Consiliului din 17 decembrie 1996 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (1), în special articolul 4,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (2), în special articolul 8, articolul 9 alineatul (2) litera (b) și articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii, de modificare a Directivelor 90/426/CEE și 92/65/CEE și de abrogare a Directivei 72/462/CEE (3), în special articolul 3 alineatul (1) primul și al doilea paragraf, articolul 6 alineatul (1) primul paragraf, articolul 7 litera (e), articolul 8, articolul 10 primul paragraf și articolul 13 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (4), în special articolul 11 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (5), în special articolul 12,

întrucât:

| (1) | Decizia 97/132/CE prevede stabilirea de garanții echivalente celor stabilite de Directiva 72/462/CEE a Consiliului (6) pentru importul de carne proaspătă și de produse din carne provenind din Noua Zeelandă. Directiva respectivă a fost abrogată și înlocuită prin Regulamentul (CE) nr. 854/2004 în ceea ce privește normele privind sănătatea publică și controalele oficiale aplicabile anumitor produse de origine animală și prin Directivele 2002/99/CE și 2004/68/CE în ceea ce privește cerințele de sănătate animală și alte cerințe de import. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 97/132/CE prevede stabilirea de garanții echivalente celor stabilite de Directiva 72/462/CEE a Consiliului (6) pentru importul de carne proaspătă și de produse din carne provenind din Noua Zeelandă. Directiva respectivă a fost abrogată și înlocuită prin Regulamentul (CE) nr. 854/2004 în ceea ce privește normele privind sănătatea publică și controalele oficiale aplicabile anumitor produse de origine animală și prin Directivele 2002/99/CE și 2004/68/CE în ceea ce privește cerințele de sănătate animală și alte cerințe de import.

| (2) | Anexa V la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (denumit în continuare „acordul”) enumeră măsurile de sănătate publică și de sănătate animală aplicabile animalelor vii și produselor de origine animală provenind din Noua Zeelandă pentru care a fost stabilită echivalența. |
| --- | --- |

(2)

Anexa V la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (denumit în continuare „acordul”) enumeră măsurile de sănătate publică și de sănătate animală aplicabile animalelor vii și produselor de origine animală provenind din Noua Zeelandă pentru care a fost stabilită echivalența.

| (3) | Articolul 9 alineatul (3) din acord prevede că fiecare transport de animale vii sau de produse de origine animală pentru care echivalența a fost recunoscută și care este prezentat pentru import va fi însoțit de un certificat sanitar oficial (denumit în continuare „model de certificat sanitar”) redactat conform modelului descris în anexa VII la acord, cu excepția cazului în care acest document nu este cerut. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 9 alineatul (3) din acord prevede că fiecare transport de animale vii sau de produse de origine animală pentru care echivalența a fost recunoscută și care este prezentat pentru import va fi însoțit de un certificat sanitar oficial (denumit în continuare „model de certificat sanitar”) redactat conform modelului descris în anexa VII la acord, cu excepția cazului în care acest document nu este cerut.

| (4) | În conformitate cu anexa V la acord, modelul de certificat sanitar pentru transporturile de animale vii sau de produse de origine animală care fac obiectul schimburilor comerciale dintre Uniune și Noua Zeelandă include atestările prevăzute în capitolul 28 din secțiunea 5 a anexei respective. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu anexa V la acord, modelul de certificat sanitar pentru transporturile de animale vii sau de produse de origine animală care fac obiectul schimburilor comerciale dintre Uniune și Noua Zeelandă include atestările prevăzute în capitolul 28 din secțiunea 5 a anexei respective.

| (5) | În conformitate cu anexele V și VII la acord, transporturile de animale vii și de produse de origine animală pentru care a fost stabilită echivalența în ceea ce privește măsurile de sănătate animală sau măsurile de sănătate publică, dar nu în ceea ce privește ambele tipuri de măsuri, pot fi importate în Uniune, cu condiția ca atestările de neechivalență suplimentare aplicabile ale certificatelor sanitar-veterinare stabilite în conformitate cu modelele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import să figureze în modelul de certificat sanitar. Din motive de claritate, este necesar să se stabilească o listă a animalelor vii și a produselor de origine animală în cauză într-o anexă la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu anexele V și VII la acord, transporturile de animale vii și de produse de origine animală pentru care a fost stabilită echivalența în ceea ce privește măsurile de sănătate animală sau măsurile de sănătate publică, dar nu în ceea ce privește ambele tipuri de măsuri, pot fi importate în Uniune, cu condiția ca atestările de neechivalență suplimentare aplicabile ale certificatelor sanitar-veterinare stabilite în conformitate cu modelele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import să figureze în modelul de certificat sanitar. Din motive de claritate, este necesar să se stabilească o listă a animalelor vii și a produselor de origine animală în cauză într-o anexă la prezenta decizie.

| (6) | Anexa V la acord prevede că transporturile de animale vii și de produse de origine animală pentru care echivalența nu a fost stabilită pot fi importate în Uniune atunci când sunt însoțite de certificate sanitar-veterinare stabilite în conformitate cu modelele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import sau cu condițiile sanitare naționale în vigoare în statele membre, în așteptarea adoptării unor norme armonizate ale Uniunii în această privință. |
| --- | --- |

(6)

Anexa V la acord prevede că transporturile de animale vii și de produse de origine animală pentru care echivalența nu a fost stabilită pot fi importate în Uniune atunci când sunt însoțite de certificate sanitar-veterinare stabilite în conformitate cu modelele prevăzute în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import sau cu condițiile sanitare naționale în vigoare în statele membre, în așteptarea adoptării unor norme armonizate ale Uniunii în această privință.

| (7) | Astfel cum se prevede la punctul „Sisteme de certificare” din capitolul 27 al anexei V la acord, certificatele sanitare pot fi eliberate, în anumite condiții, după expedierea transportului din Noua Zeelandă. În astfel de circumstanțe, atestarea suplimentară menționată în secțiunea 1 punctul (iv) litera (a) din anexa VII la acord ar trebui să figureze în modelul de certificat sanitar. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum se prevede la punctul „Sisteme de certificare” din capitolul 27 al anexei V la acord, certificatele sanitare pot fi eliberate, în anumite condiții, după expedierea transportului din Noua Zeelandă. În astfel de circumstanțe, atestarea suplimentară menționată în secțiunea 1 punctul (iv) litera (a) din anexa VII la acord ar trebui să figureze în modelul de certificat sanitar.

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 prevede ca certificatele sanitare oficiale pentru carne să fie însoțite de o atestare care să certifice faptul că anumite animale menționate în respectivul regulament au fost sacrificate în condiții ce oferă garanții de tratament uman cel puțin echivalente cu cele prevăzute în regulamentul respectiv. Este oportun ca modelul de certificat sanitar să facă trimitere la această atestare suplimentară. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 prevede ca certificatele sanitare oficiale pentru carne să fie însoțite de o atestare care să certifice faptul că anumite animale menționate în respectivul regulament au fost sacrificate în condiții ce oferă garanții de tratament uman cel puțin echivalente cu cele prevăzute în regulamentul respectiv. Este oportun ca modelul de certificat sanitar să facă trimitere la această atestare suplimentară.

| (9) | Decizia 2007/240/CE a Comisiei (7) stabilește modele unice pentru certificatele veterinare de introducere a animalelor vii, a materialului seminal, a embrionilor, a ovulelor și a produselor de origine animală pe teritoriul Uniunii. Articolul 2 din această decizie prevede că modelele respective pot fi utilizate pentru importurile din țări terțe. |
| --- | --- |

(9)

Decizia 2007/240/CE a Comisiei (7) stabilește modele unice pentru certificatele veterinare de introducere a animalelor vii, a materialului seminal, a embrionilor, a ovulelor și a produselor de origine animală pe teritoriul Uniunii. Articolul 2 din această decizie prevede că modelele respective pot fi utilizate pentru importurile din țări terțe.

| (10) | Anexele V și VII la acord, astfel cum au fost modificate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1084 a Comisiei (8), stabilesc măsuri noi sau revizuite privind echivalența pentru anumite animale vii și produse de origine animală, fixează cerințe de certificare noi sau actualizate, precum modelul de atestare pentru mărfurile echivalente, și prevăd ca certificarea sanitară să poată avea loc, de asemenea, pe cale electronică, prin intermediul sistemului electronic integrat al Uniunii, instituit prin Decizia 2003/24/CE a Comisiei (9) (denumit în continuare „sistemul TRACES”), după ce acordul dat de UE pentru utilizarea exclusivă a certificării electronice pentru transporturile de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă a fost înregistrat într-una dintre anexele la acord sau prin corespondență, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din acord. |
| --- | --- |

(10)

Anexele V și VII la acord, astfel cum au fost modificate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1084 a Comisiei (8), stabilesc măsuri noi sau revizuite privind echivalența pentru anumite animale vii și produse de origine animală, fixează cerințe de certificare noi sau actualizate, precum modelul de atestare pentru mărfurile echivalente, și prevăd ca certificarea sanitară să poată avea loc, de asemenea, pe cale electronică, prin intermediul sistemului electronic integrat al Uniunii, instituit prin Decizia 2003/24/CE a Comisiei (9) (denumit în continuare „sistemul TRACES”), după ce acordul dat de UE pentru utilizarea exclusivă a certificării electronice pentru transporturile de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă a fost înregistrat într-una dintre anexele la acord sau prin corespondență, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din acord.

| (11) | Subcapitolul 29.B din secțiunea 5 a anexei V la acord stabilește măsuri de sănătate animală suplimentare pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală în cazul apariției unei boli specifice. Anexele V și VII la acord prevăd că, în aceste circumstanțe, transporturile pot fi importate în Uniune atunci când atestările suplimentare menționate în subcapitolul respectiv figurează în modelul de certificat sanitar. |
| --- | --- |

(11)

Subcapitolul 29.B din secțiunea 5 a anexei V la acord stabilește măsuri de sănătate animală suplimentare pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală în cazul apariției unei boli specifice. Anexele V și VII la acord prevăd că, în aceste circumstanțe, transporturile pot fi importate în Uniune atunci când atestările suplimentare menționate în subcapitolul respectiv figurează în modelul de certificat sanitar.

| (12) | Pentru a permite actualizări mai rapide ale certificatelor și pentru a facilita certificarea electronică, anexa V la acord prevede ca certificatele de import pentru animalele vii și produsele de origine animală provenind din Noua Zeelandă cu statutul „Da (1)” în TRACES să fie elaborate utilizând un model aprobat de Uniune și de Noua Zeelandă. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a permite actualizări mai rapide ale certificatelor și pentru a facilita certificarea electronică, anexa V la acord prevede ca certificatele de import pentru animalele vii și produsele de origine animală provenind din Noua Zeelandă cu statutul „Da (1)” în TRACES să fie elaborate utilizând un model aprobat de Uniune și de Noua Zeelandă.

| (13) | Decizia 2003/56/CE a Comisiei (10) stabilește cerințele de certificare și mai multe modele de certificate sanitare simplificate pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă. Aceste cerințe de certificare și modele ar trebui să fie adaptate pentru a reflecta ultimele modificări aduse anexelor V și VII la acord. Din motive de claritate și de coerență a legislației Uniunii, Decizia 2003/56/CE ar trebui abrogată și înlocuită cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(13)

Decizia 2003/56/CE a Comisiei (10) stabilește cerințele de certificare și mai multe modele de certificate sanitare simplificate pentru importul în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă. Aceste cerințe de certificare și modele ar trebui să fie adaptate pentru a reflecta ultimele modificări aduse anexelor V și VII la acord. Din motive de claritate și de coerență a legislației Uniunii, Decizia 2003/56/CE ar trebui abrogată și înlocuită cu prezenta decizie.

| (14) | Pentru a permite adaptarea sistemului TRACES la noul model de certificat și pentru a asigura continuarea transmiterii electronice a datelor de către Noua Zeelandă, precum și pentru a se evita perturbarea schimburilor comerciale, folosirea certificatelor sanitare eliberate în conformitate cu Decizia 2003/56/CE ar trebui autorizată pentru o perioadă de tranziție suficient de lungă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a permite adaptarea sistemului TRACES la noul model de certificat și pentru a asigura continuarea transmiterii electronice a datelor de către Noua Zeelandă, precum și pentru a se evita perturbarea schimburilor comerciale, folosirea certificatelor sanitare eliberate în conformitate cu Decizia 2003/56/CE ar trebui autorizată pentru o perioadă de tranziție suficient de lungă.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie stabilește cerințele de certificare aplicabile importului în Uniune de transporturi de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă.

Ea stabilește, de asemenea, un model de certificat sanitar care trebuie utilizat pentru importul în Uniune al animalelor vii și al produselor de origine animală pentru care echivalența a fost stabilită în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (denumit în continuare „acordul”).

Articolul 2

Importul de animale vii și de produse de origine animală

(1)   Statele membre autorizează importul în Uniune al transporturilor de animale vii și de produse de origine animală provenind din Noua Zeelandă, cu condiția ca acestea să fie însoțite de un certificat sanitar eliberat înainte de expedierea transportului din Noua Zeelandă și întocmit în conformitate cu următoarele modele:

| (a) | în cazul în care echivalența a fost stabilită în ceea ce privește măsurile de sănătate animală sau de sănătate publică și a fost înregistrată în anexa V la acord cu statutul „Da (1)”, modelul de certificat sanitar care figurează în anexa I la prezenta decizie, completat, dacă este necesar, cu atestările suplimentare relevante în conformitate cu:






  (i) | condițiile speciale menționate în capitolul 28 din secțiunea 5 a anexei V la acord; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul în care echivalența a fost stabilită în ceea ce privește măsurile de sănătate animală sau de sănătate publică și a fost înregistrată în anexa V la acord cu statutul „Da (1)”, modelul de certificat sanitar care figurează în anexa I la prezenta decizie, completat, dacă este necesar, cu atestările suplimentare relevante în conformitate cu:

(i)

condițiile speciale menționate în capitolul 28 din secțiunea 5 a anexei V la acord;

| (ii) | condițiile speciale menționate în anexa II la prezenta decizie; |
| --- | --- |

(ii)

condițiile speciale menționate în anexa II la prezenta decizie;

| (iii) | condițiile speciale menționate în subcapitolul 29.B din secțiunea 5 a anexei V la acord; |
| --- | --- |

(iii)

condițiile speciale menționate în subcapitolul 29.B din secțiunea 5 a anexei V la acord;

| (iv) | garanții de tratament uman în momentul uciderii cel puțin echivalente cu cele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1099/2009; |
| --- | --- |

(iv)

garanții de tratament uman în momentul uciderii cel puțin echivalente cu cele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1099/2009;

| (b) | în cazul în care nu a fost stabilită echivalența și legislația Uniunii prevede cerințe de certificare, modelul de certificat sanitar prevăzut în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care nu a fost stabilită echivalența și legislația Uniunii prevede cerințe de certificare, modelul de certificat sanitar prevăzut în legislația relevantă a Uniunii privind certificatele veterinare de import.

(2)   În așteptarea adoptării de către Uniune a unor cerințe de import armonizate pentru anumite animale vii și anumite produse de origine animală, cerințele sanitare naționale în vigoare în statele membre se aplică în continuare la importul acestor animale vii și produse de origine animală.

(3)   Certificatele sanitare eliberate în conformitate cu modelul menționat la alineatul (1) litera (a) pot fi eliberate după expedierea din Noua Zeelandă a transportului de animale vii și de produse de origine animală atunci când echivalența sistemelor de certificare este înregistrată în capitolul 27 din anexa V la acord, cu condiția ca ele să includă o trimitere la documentul de eligibilitate (DE) adecvat și la data emiterii sale și să fie furnizate punctului de control la frontieră la sosirea transportului.

Articolul 3

Condiții de certificare generale pentru importul de animale vii și de produse de origine animală

Atestările de sănătate animală și de sănătate publică pot fi reunite într-un singur certificat sanitar și în cazurile în care echivalența a fost stabilită numai pentru măsurile de sănătate animală sau numai pentru măsurile de sănătate publică.

Articolul 4

Abrogare

Decizia 2003/56/CE se abrogă.

Articolul 5

Dispoziție tranzitorie

Pentru o perioadă de tranziție până la 31 mai 2016, transporturile de animale vii și de produse de origine animală însoțite de certificate sanitare eliberate cel târziu la 1 mai 2016, în conformitate cu modelele de certificate prevăzute în anexele II, III, IV, V și VI la Decizia 2003/56/CE, pot continua să fie importate în Uniune.

Articolul 6

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică de la 1 decembrie 2015.

Articolul 7

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 57, 26.2.1997, p. 4.

1

(2)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

2

(3)  JO L 139, 30.4.2004, p. 321.

3

(4)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

4

(5)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

5

(6)  Directiva 72/462/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1972 privind problemele de sănătate și inspecție veterinară care apar cu ocazia importurilor de animale din speciile bovină și porcină, respectiv de carne proaspătă provenind din țări terțe (JO L 302, 31.12.1972, p. 28).

6

(7)  Decizia 2007/240/CE a Comisiei din 16 aprilie 2007 de stabilire a noilor certificate veterinare de introducere a animalelor vii, a materialului seminal, a embrionilor, a ovulelor și a produselor de origine animală pe teritoriul Comunității, în conformitate cu Deciziile 79/542/CEE, 92/260/CEE, 93/195/CEE, 93/196/CEE, 93/197/CEE, 95/328/CE, 96/333/CE, 96/539/CE, 96/540/CE, 2000/572/CE, 2000/585/CE, 2000/666/CE, 2002/613/CE, 2003/56/CE, 2003/779/CE, 2003/804/CE, 2003/858/CE, 2003/863/CE, 2003/881/CE, 2004/407/CE, 2004/438/CE, 2004/595/CE, 2004/639/CE și 2006/168/CE (JO L 104, 21.4.2007, p. 37).

7

(8)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1084 a Comisiei din 18 februarie 2015 de aprobare, în numele Uniunii Europene, a anumitor modificări ale anexelor II, V, VII și VIII la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (JO L 175, 4.7.2015, p. 45).

8

(9)  Decizia 2003/24/CE a Comisiei din 30 decembrie 2002 privind dezvoltarea unui sistem informatic veterinar integrat (JO L 8, 14.1.2003, p. 44).

9

(10)  Decizia 2003/56/CE a Comisiei din 24 ianuarie 2003 privind certificatele sanitare pentru importul animalelor vii și al produselor de origine animală provenind din Noua Zeelandă (JO L 22, 25.1.2003, p. 38).

10

---

ANEXA I

MODEL DE CERTIFICAT SANITAR

Image

Image

Image

Image

---

ANEXA II

Lista de animale vii și de produse de origine animală pentru care echivalența a fost stabilită în ceea ce privește măsurile de sănătate animală sau de sănătate publică care figurează în anexa V la acord

| Marfă (1), Specie (2)/Formă (3) | Cap. (4) | Certificare (5) |
| --- | --- | --- |
| Sănătate animală | Sănătate publică | Condiții speciale de certificare |
| Carne de vânat de crescătorie






  — | Ratite
  Carne proaspătă |

Marfă (1), Specie (2)/Formă (3)

Cap. (4)

Certificare (5)

Sănătate animală

Sănătate publică

Condiții speciale de certificare

Carne de vânat de crescătorie

—

Ratite

Carne proaspătă

4.C

Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei (6)

Model de atestare de sănătate de echivalență

Atestările de neechivalență trebuie incluse în modelul de certificat sanitar prevăzut în anexa I.

Carne de vânat sălbatic

| — | Alte mamifere terestre sălbatice Carne proaspătă, cu excepția organelor comestibile |
| --- | --- |

—

Alte mamifere terestre sălbatice Carne proaspătă, cu excepția organelor comestibile

4.D

Regulamentul (CE) nr. 119/2009 al Comisiei (7)

Regulamentul (CE) nr. 206/2010 al Comisiei (8)

Model de atestare de sănătate de echivalență

Atestările de neechivalență trebuie incluse în modelul de certificat sanitar prevăzut în anexa I.

Preparate din carne obținute din carne de vânat de crescătorie

| — | Ratite |
| --- | --- |

—

Ratite

5.C

Decizia 2000/572/CE a Comisiei (9)

Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei

Model de atestare de sănătate de echivalență

Atestările de neechivalență trebuie incluse în modelul de certificat sanitar prevăzut în anexa I.

Produse din carne obținute din vânat de crescătorie

| — | Ratite |
| --- | --- |

—

Ratite

6.C

Decizia 2007/777/CE a Comisiei (10)

Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei

Model de atestare de sănătate de echivalență

Atestările de neechivalență trebuie incluse în modelul de certificat sanitar prevăzut în anexa I.

---

(1)  Acest tabel se citește în coroborare cu anexa V la acord, în special în ceea ce privește condițiile speciale menționate în aceeași anexă.

(2)  În cazul animalelor vii.

(3)  Starea în care este introdus produsul (prezentat).

(4)  Număr de capitol atribuit unei anumite mărfi sau unui grup de mărfuri, care corespunde mărfii sau grupului de mărfuri cu același număr din anexa V la acord și care va apărea ca atare pe certificat.

(5)  Referințele la legislație includ toate modificările ulterioare.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei din 8 august 2008 de stabilire a unei liste a țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care pot fi importate în Comunitate și pot tranzita Comunitatea păsările de curte și produsele de pasăre, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (JO L 226, 23.8.2008, p. 1).

(7)  Regulamentul (CE) nr. 119/2009 al Comisiei din 9 februarie 2009 de stabilire a listei țărilor terțe și a părților acestora pentru importul sau tranzitul în Comunitate al cărnii de leporide sălbatice, de anumite mamifere terestre sălbatice și al cărnii de iepuri de crescătorie, precum și cerințele de certificare veterinară (JO L 39, 10.2.2009, p. 12).

(8)  Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei din 12 martie 2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (JO L 73, 20.3.2010, p. 1).

(9)  Decizia 2000/572/CE a Comisiei din 8 septembrie 2000 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară pentru importurile în Comunitate de preparate din carne provenind din țări terțe [notificată cu numărul C(2000) 2533] (JO L 240, 23.9.2000, p. 19).

(10)  Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007, p. 49).

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/41

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 244/14/COL

din 26 iunie 2014

privind ajutorul potențial acordat Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

(Norvegia)

Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”),

AVÂND ÎN VEDERE:

Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 61 și Protocolul 26,

Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („SCA”), în special articolul 24,

Protocolul 3 la SCA („Protocolul 3”), în special articolul 7 alineatul (2) din Partea II,

DUPĂ CE părțile interesate au fost invitate să își transmită observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1),

întrucât:

I.   FAPTE

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din data de 15 aprilie 2010 (eveniment nr. 553725), Den Norske Forleggerforening, Asociația Editorilor din Norvegia („AEN”) a transmis Autorității o reclamație în care se susține că Nasjonal digital læringsarena („NDLA”) a primit un ajutor de stat ilegal. Prin e-mailul din 15 iulie 2011 (eveniment nr. 608593), reclamantul a oferit informații suplimentare. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 15 aprilie 2010 (eveniment nr. 553725), Den Norske Forleggerforening, Asociația Editorilor din Norvegia („AEN”) a transmis Autorității o reclamație în care se susține că Nasjonal digital læringsarena („NDLA”) a primit un ajutor de stat ilegal. Prin e-mailul din 15 iulie 2011 (eveniment nr. 608593), reclamantul a oferit informații suplimentare.

| (2) | Prin scrisoarea din data de 2 iulie 2010 (eveniment nr. 558201), Autoritatea a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 9 septembrie 2010 (eveniment nr. 568942), autoritățile din Norvegia au răspuns solicitării de informații. În plus, în cadrul unei ședințe desfășurate în Norvegia în perioada 13-14 octombrie 2010, au avut loc discuții între Autoritate și autoritățile din Norvegia cu privire la acest caz. Autoritatea a primit informații suplimentare din partea autorităților din Norvegia printr-o scrisoare din data de 1 decembrie 2010 (eveniment nr. 579405). |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din data de 2 iulie 2010 (eveniment nr. 558201), Autoritatea a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 9 septembrie 2010 (eveniment nr. 568942), autoritățile din Norvegia au răspuns solicitării de informații. În plus, în cadrul unei ședințe desfășurate în Norvegia în perioada 13-14 octombrie 2010, au avut loc discuții între Autoritate și autoritățile din Norvegia cu privire la acest caz. Autoritatea a primit informații suplimentare din partea autorităților din Norvegia printr-o scrisoare din data de 1 decembrie 2010 (eveniment nr. 579405).

| (3) | Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 4 februarie 2011 (eveniment nr. 574762). Autoritățile din Norvegia au răspuns printr-o scrisoare din data de 7 martie 2011 (eveniment nr. 589528). Autoritățile din Norvegia au transmis clarificări suplimentare prin e-mailurile din datele de 2 mai 2011 și 12 august 2011 (evenimente nr. 596402 și 608596). |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 4 februarie 2011 (eveniment nr. 574762). Autoritățile din Norvegia au răspuns printr-o scrisoare din data de 7 martie 2011 (eveniment nr. 589528). Autoritățile din Norvegia au transmis clarificări suplimentare prin e-mailurile din datele de 2 mai 2011 și 12 august 2011 (evenimente nr. 596402 și 608596).

| (4) | La data de 12 octombrie 2011, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 311/11/COL prin care se stabilește că măsura nu a reprezentat ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE („Decizia”) (2). La data de 9 ianuarie 2012, solicitantul a intentat o acțiune împotriva deciziei și, prin hotărârea din cazul E-1/12 Den norske Forleggerforening împotriva Autorității de Supraveghere a AELS din data de 11 decembrie 2012, Curtea AELS a anulat decizia („hotărârea”) (3). |
| --- | --- |

(4)

La data de 12 octombrie 2011, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 311/11/COL prin care se stabilește că măsura nu a reprezentat ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE („Decizia”) (2). La data de 9 ianuarie 2012, solicitantul a intentat o acțiune împotriva deciziei și, prin hotărârea din cazul E-1/12 Den norske Forleggerforening împotriva Autorității de Supraveghere a AELS din data de 11 decembrie 2012, Curtea AELS a anulat decizia („hotărârea”) (3).

| (5) | Ca urmare a hotărârii, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 136/13/COL la data de 27 martie 2013, inițiind o investigație oficială (4). Autoritățile din Norvegia au transmis observații privind decizia din 6 mai 2013 (eveniment nr. 672024). AEN și-a transmis observațiile la data de 31 iulie 2013 (eveniment nr. 679681). În perioada cuprinsă între data de 2 septembrie și 15 septembrie 2013, părți terțe au transmis o serie de observații. Aceste observații provenite de la părți terțe au fost transmise autorităților din Norvegia prin intermediul unor mesaje electronice din datele de 4 octombrie 2013 (eveniment nr. 685793, 685794, 685795 și 685797) și 7 octombrie 2013 (eveniment nr. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) și printr-o scrisoare din data de 29 octombrie 2013 (eveniment nr. 688133). |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare a hotărârii, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 136/13/COL la data de 27 martie 2013, inițiind o investigație oficială (4). Autoritățile din Norvegia au transmis observații privind decizia din 6 mai 2013 (eveniment nr. 672024). AEN și-a transmis observațiile la data de 31 iulie 2013 (eveniment nr. 679681). În perioada cuprinsă între data de 2 septembrie și 15 septembrie 2013, părți terțe au transmis o serie de observații. Aceste observații provenite de la părți terțe au fost transmise autorităților din Norvegia prin intermediul unor mesaje electronice din datele de 4 octombrie 2013 (eveniment nr. 685793, 685794, 685795 și 685797) și 7 octombrie 2013 (eveniment nr. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) și printr-o scrisoare din data de 29 octombrie 2013 (eveniment nr. 688133).

| (6) | Ca urmare a unei solicitări din partea AEN, a avut loc o întâlnire la Bruxelles la data de 16 octombrie 2013 în care AEN a făcut o prezentare prin care reliefa alte observații cu privire la caz. La data de 27 octombrie 2013, AEN a transmis o copie a materialului de prezentare, împreună cu observații suplimentare (eveniment nr. 688135), care au fost înaintate autorităților din Norvegia la data de 29 octombrie 2013. Autoritățile din Norvegia au răspuns printr-o scrisoare din data de 29 noiembrie 2013 (eveniment nr. 691769). |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a unei solicitări din partea AEN, a avut loc o întâlnire la Bruxelles la data de 16 octombrie 2013 în care AEN a făcut o prezentare prin care reliefa alte observații cu privire la caz. La data de 27 octombrie 2013, AEN a transmis o copie a materialului de prezentare, împreună cu observații suplimentare (eveniment nr. 688135), care au fost înaintate autorităților din Norvegia la data de 29 octombrie 2013. Autoritățile din Norvegia au răspuns printr-o scrisoare din data de 29 noiembrie 2013 (eveniment nr. 691769).

| (7) | Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 17 februarie 2014 (eveniment nr. 694424). Autoritățile din Norvegia au răspuns prin intermediul scrisorii din data de 31 martie 2014 (evenimentele nr. 703980 și 703991, anexele 1-28 în evenimentul nr. 703987). |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 17 februarie 2014 (eveniment nr. 694424). Autoritățile din Norvegia au răspuns prin intermediul scrisorii din data de 31 martie 2014 (evenimentele nr. 703980 și 703991, anexele 1-28 în evenimentul nr. 703987).

2.   NDLA

| (8) | NDLA este o entitate înființată de autoritățile districtuale din Norvegia în baza secțiunii 27 din Legea administrației publice locale (5). Nu are personalitate juridică. |
| --- | --- |

(8)

NDLA este o entitate înființată de autoritățile districtuale din Norvegia în baza secțiunii 27 din Legea administrației publice locale (5). Nu are personalitate juridică.

| (9) | Secțiunea 27 din Legea administrației publice locale prevede că municipalitățile sau autoritățile districtuale își pot uni forțele pentru îndeplinirea unor obiective comune. Cooperarea trebuie să aibă loc prin intermediul unui consiliu desemnat de o municipalitate relevantă sau de autoritatea districtuală. Consiliul poate fi împuternicit să adopte decizii privind funcționarea și organizarea cooperării între municipii. De asemenea, se stipulează că actul constitutiv al unei asemenea cooperări trebuie să stabilească numirea și reprezentarea în consiliu, domeniile de activitate, dacă municipalitățile/autoritățile districtuale participante trebuie să contribuie financiar, dacă respectivele consilii pot semna contracte de credit sau pot, în alte modalități, să transfere responsabilitatea financiară asupra municipalităților participante/autorităților districtuale și, în final, modul de încetare a cooperării respective. Numai autoritățile municipale și districtuale pot participa la cooperarea între municipii. Nu pot participa la această cooperare statul, entități publice sau entități private. Mai mult, cooperarea trebuie să fie efectivă, în sensul că legea interzice ca gestionarea cooperării să fie delegată unei autorități districtuale. |
| --- | --- |

(9)

Secțiunea 27 din Legea administrației publice locale prevede că municipalitățile sau autoritățile districtuale își pot uni forțele pentru îndeplinirea unor obiective comune. Cooperarea trebuie să aibă loc prin intermediul unui consiliu desemnat de o municipalitate relevantă sau de autoritatea districtuală. Consiliul poate fi împuternicit să adopte decizii privind funcționarea și organizarea cooperării între municipii. De asemenea, se stipulează că actul constitutiv al unei asemenea cooperări trebuie să stabilească numirea și reprezentarea în consiliu, domeniile de activitate, dacă municipalitățile/autoritățile districtuale participante trebuie să contribuie financiar, dacă respectivele consilii pot semna contracte de credit sau pot, în alte modalități, să transfere responsabilitatea financiară asupra municipalităților participante/autorităților districtuale și, în final, modul de încetare a cooperării respective. Numai autoritățile municipale și districtuale pot participa la cooperarea între municipii. Nu pot participa la această cooperare statul, entități publice sau entități private. Mai mult, cooperarea trebuie să fie efectivă, în sensul că legea interzice ca gestionarea cooperării să fie delegată unei autorități districtuale.

| (10) | Instituirea NDLA este descrisă la secțiunea I.4.4. |
| --- | --- |

(10)

Instituirea NDLA este descrisă la secțiunea I.4.4.

| (11) | Obiectivul NDLA constă în elaborarea și achiziționarea unor materiale didactice în format digital, în scopul publicării gratuite a materialelor pe internet, pentru utilizarea acestora de către profesori și studenți. Acest lucru se face prin publicarea materialului pe un site internet public. NDLA are patru domenii principale de activitate: primul, elaborarea și furnizarea unor materiale didactice în format digital pentru licee; al doilea, achiziționarea de materiale didactice în format digital de la furnizori terți; al treilea, controlul calității materialelor didactice; și al patrulea, administrarea site-ului pe care sunt publicate materialele didactice în format digital (aceste activități sunt denumite în cele ce urmează „achiziționarea, elaborarea și furnizarea materialelor didactice în format digital”). |
| --- | --- |

(11)

Obiectivul NDLA constă în elaborarea și achiziționarea unor materiale didactice în format digital, în scopul publicării gratuite a materialelor pe internet, pentru utilizarea acestora de către profesori și studenți. Acest lucru se face prin publicarea materialului pe un site internet public. NDLA are patru domenii principale de activitate: primul, elaborarea și furnizarea unor materiale didactice în format digital pentru licee; al doilea, achiziționarea de materiale didactice în format digital de la furnizori terți; al treilea, controlul calității materialelor didactice; și al patrulea, administrarea site-ului pe care sunt publicate materialele didactice în format digital (aceste activități sunt denumite în cele ce urmează „achiziționarea, elaborarea și furnizarea materialelor didactice în format digital”).

3.   RECLAMANTUL – ASOCIAȚIA EDITORILOR DIN NORVEGIA („AEN”)

| (12) | AEN reprezintă societățile care desfășoară sau ar putea desfășura activități în domeniul elaborării și distribuirii materialelor didactice în format digital. |
| --- | --- |

(12)

AEN reprezintă societățile care desfășoară sau ar putea desfășura activități în domeniul elaborării și distribuirii materialelor didactice în format digital.

| (13) | Reclamantul susține că acordarea de fonduri către NDLA în scopul achiziționării, elaborării și furnizării de materiale didactice în format digital reprezintă ajutor de stat ilegal către NDLA. În această privință, reclamantul subliniază că, după părerea sa, NDLA nu este o parte integrantă a administrației publice, ci mai degrabă o întreprindere în sensul normelor privind ajutorul de stat. Reclamantul amintește că, potrivit jurisprudenței, o întreprindere este o entitate care desfășoară o activitate economică. Reclamantul sugerează că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene („Curtea de Justiție”), o activitate economică este o activitate care ar putea, cel puțin în principiu, să fie desfășurată de o întreprindere privată în scopul realizării de profit. Ca atare, orice entitate care desfășoară o activitate ce ar putea avea scopul realizării de profit desfășoară o activitate economică. |
| --- | --- |

(13)

Reclamantul susține că acordarea de fonduri către NDLA în scopul achiziționării, elaborării și furnizării de materiale didactice în format digital reprezintă ajutor de stat ilegal către NDLA. În această privință, reclamantul subliniază că, după părerea sa, NDLA nu este o parte integrantă a administrației publice, ci mai degrabă o întreprindere în sensul normelor privind ajutorul de stat. Reclamantul amintește că, potrivit jurisprudenței, o întreprindere este o entitate care desfășoară o activitate economică. Reclamantul sugerează că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene („Curtea de Justiție”), o activitate economică este o activitate care ar putea, cel puțin în principiu, să fie desfășurată de o întreprindere privată în scopul realizării de profit. Ca atare, orice entitate care desfășoară o activitate ce ar putea avea scopul realizării de profit desfășoară o activitate economică.

| (14) | De asemenea, reclamantul susține că piața materialelor didactice în format digital exista înainte de activitățile NDLA și că, în prezent, NDLA intră în concurență cu întreprinderile private existente care oferă resurse didactice în format digital. Reclamantul susține că, pe această bază, elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital reprezintă o activitate economică. În plus, reclamantul sugerează că celelalte activități ale NDLA sunt strâns legate de elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital și, prin urmare, trebuie de asemenea considerate drept economice ca natură. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, reclamantul susține că piața materialelor didactice în format digital exista înainte de activitățile NDLA și că, în prezent, NDLA intră în concurență cu întreprinderile private existente care oferă resurse didactice în format digital. Reclamantul susține că, pe această bază, elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital reprezintă o activitate economică. În plus, reclamantul sugerează că celelalte activități ale NDLA sunt strâns legate de elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital și, prin urmare, trebuie de asemenea considerate drept economice ca natură.

| (15) | De asemenea, reclamantul susține că articolul 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE nu se aplică și concluzionează că, în absența unei notificări, statul norvegian a acordat un ajutor de stat contrar normelor privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(15)

De asemenea, reclamantul susține că articolul 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE nu se aplică și concluzionează că, în absența unei notificări, statul norvegian a acordat un ajutor de stat contrar normelor privind ajutorul de stat.

4.   CONTEXT

4.1.   SISTEMUL DE EDUCAȚIE DIN NORVEGIA

| (16) | Educația în Norvegia se face prin intermediul unui sistem de școli publice gratuite. Sistemul este împărțit în învățământ primar obligatoriu (între 6 și 13 ani), învățământ secundar inferior obligatoriu (între 13 și 16 ani) și învățământ secundar superior (liceal) neobligatoriu (între 16 și 19 ani). |
| --- | --- |

(16)

Educația în Norvegia se face prin intermediul unui sistem de școli publice gratuite. Sistemul este împărțit în învățământ primar obligatoriu (între 6 și 13 ani), învățământ secundar inferior obligatoriu (între 13 și 16 ani) și învățământ secundar superior (liceal) neobligatoriu (între 16 și 19 ani).

| (17) | În 2006, autoritățile norvegiene au decis, în cadrul „Inițiativei de promovare a cunoașterii” (6), ca toate școlile norvegiene să pună accentul pe anumite competențe de bază în cadrul tuturor materiilor. Una dintre aceste competențe constă în capacitatea de a învăța o anumită materie prin utilizarea informațiilor în format digital și a tehnologiei comunicațiilor. Această cerință a fost introdusă în programa de învățământ națională pentru elevii din al zecelea an de învățământ obligatoriu (și anume clasele I-X) și pentru elevii din primul an de educație liceală (și anume clasele XI-XIII), precum și pentru programele de ucenicie. În baza Legii învățământului din Norvegia (7), autoritățile districtuale sunt responsabile pentru îndeplinirea acestor cerințe. |
| --- | --- |

(17)

În 2006, autoritățile norvegiene au decis, în cadrul „Inițiativei de promovare a cunoașterii” (6), ca toate școlile norvegiene să pună accentul pe anumite competențe de bază în cadrul tuturor materiilor. Una dintre aceste competențe constă în capacitatea de a învăța o anumită materie prin utilizarea informațiilor în format digital și a tehnologiei comunicațiilor. Această cerință a fost introdusă în programa de învățământ națională pentru elevii din al zecelea an de învățământ obligatoriu (și anume clasele I-X) și pentru elevii din primul an de educație liceală (și anume clasele XI-XIII), precum și pentru programele de ucenicie. În baza Legii învățământului din Norvegia (7), autoritățile districtuale sunt responsabile pentru îndeplinirea acestor cerințe.

| (18) | De asemenea, în 2007, autoritățile norvegiene au modificat Legea învățământului și au impus administrațiilor districtuale să pună la dispoziția elevilor în mod gratuit materialele didactice necesare, în format imprimat și digital. Se precizează că, până în momentul respectiv, elevii din liceele din Norvegia (clasele XI-XIII) erau obligați să achiziționeze materialele didactice în baza alegerii materialelor didactice desemnate de școli, cu respectarea programei de învățământ naționale. Schimbarea a fost pusă în aplicare după ce guvernul din Norvegia a examinat modalitățile posibile și consecințele economice ale introducerii unor materiale didactice gratuite în sistemul de educație liceală (8). |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, în 2007, autoritățile norvegiene au modificat Legea învățământului și au impus administrațiilor districtuale să pună la dispoziția elevilor în mod gratuit materialele didactice necesare, în format imprimat și digital. Se precizează că, până în momentul respectiv, elevii din liceele din Norvegia (clasele XI-XIII) erau obligați să achiziționeze materialele didactice în baza alegerii materialelor didactice desemnate de școli, cu respectarea programei de învățământ naționale. Schimbarea a fost pusă în aplicare după ce guvernul din Norvegia a examinat modalitățile posibile și consecințele economice ale introducerii unor materiale didactice gratuite în sistemul de educație liceală (8).

| (19) | În conformitate cu prevederile din Cartea albă (9), principiul furnizării unor materiale didactice gratuite nu este nou, deoarece era prevăzut în mod implicit în interzicerea perceperii unor taxe de școlarizare, care ar putea fi interpretat ca însemnând că materialele de predare ar trebui să fie, de asemenea, gratuite. Totuși, Cartea albă a recunoscut că principiul gratuității materialelor de predare nu a fost reglementat în mod expres, precizând că:
  „[R]egula este nouă, dar scopul acesteia nu este modificarea legii actuale. Principiul gratuității educației derivă din secțiunea 35 a Legii învățământului liceal (10), cu privire la educație, al treilea paragraf, care interzice perceperea unor taxe de școlarizare. Sistemul actual, conform căruia elevii și ucenicii sunt obligați să își achiziționeze propriile materiale și instrumente didactice nu este reglementat prin lege.” (11) [traducere neoficială] |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu prevederile din Cartea albă (9), principiul furnizării unor materiale didactice gratuite nu este nou, deoarece era prevăzut în mod implicit în interzicerea perceperii unor taxe de școlarizare, care ar putea fi interpretat ca însemnând că materialele de predare ar trebui să fie, de asemenea, gratuite. Totuși, Cartea albă a recunoscut că principiul gratuității materialelor de predare nu a fost reglementat în mod expres, precizând că:

„[R]egula este nouă, dar scopul acesteia nu este modificarea legii actuale. Principiul gratuității educației derivă din secțiunea 35 a Legii învățământului liceal (10), cu privire la educație, al treilea paragraf, care interzice perceperea unor taxe de școlarizare. Sistemul actual, conform căruia elevii și ucenicii sunt obligați să își achiziționeze propriile materiale și instrumente didactice nu este reglementat prin lege.” (11) [traducere neoficială]

| (20) | Într-adevăr, noua subsecțiune 9 din Legea educației, secțiunea 3-1, specifică în prezent în mod expres că:
  „Educația și instruirea oferite în cadrul liceelor și al centrelor de formare cu finanțare publică sunt gratuite. Autoritatea districtuală este responsabilă să le ofere elevilor instrumentele didactice în format imprimat și digital, precum și echipamentele digitale necesare. Elevilor nu li se poate solicita să plătească niciunul dintre costurile acestor materiale și echipamente, în plus față de ceea ce este stabilit în reglementare. [...]” (12) [traducere neoficială] |
| --- | --- |

(20)

Într-adevăr, noua subsecțiune 9 din Legea educației, secțiunea 3-1, specifică în prezent în mod expres că:

„Educația și instruirea oferite în cadrul liceelor și al centrelor de formare cu finanțare publică sunt gratuite. Autoritatea districtuală este responsabilă să le ofere elevilor instrumentele didactice în format imprimat și digital, precum și echipamentele digitale necesare. Elevilor nu li se poate solicita să plătească niciunul dintre costurile acestor materiale și echipamente, în plus față de ceea ce este stabilit în reglementare. [...]” (12) [traducere neoficială]

4.2.   PREVEDERI ÎN BUGETUL DE STAT REVIZUIT

| (21) | Obligația de a furniza în mod gratuit materiale didactice digitale și fizice reprezintă o povară financiară considerabilă asupra autorităților districtuale din Norvegia. Având în vedere aceste costuri suplimentare, guvernul din Norvegia a decis în 2006 să pună la dispoziție fonduri suplimentare. Furnizarea acestor fonduri a fost inclusă în bugetul de stat revizuit care a fost adoptat la data de 12 mai 2006:
  „Obiectivul guvernului este de a introduce materiale didactice gratuite în licee. În același timp, guvernul dorește să stimuleze utilizarea materialelor didactice digitale în licee. Ca parte a eforturilor de reducere a costurilor pentru elevi, prin intermediul extinderii accesului la și a utilizării materialelor digitale didactice, guvernul sugerează ca suma de 50 000 000 NOK să fie utilizată la elaborarea și utilizarea materialelor didactice digitale.
  Cererile din partea districtelor pot include unul, câteva sau toate liceele din district și pot include una sau câteva materii. Scopul acestei contribuții este de a stimula elaborarea și utilizarea materialelor didactice în format digital și de a contribui la reducerea costurilor elevilor legate de materialele didactice.
  Fondurile pot fi utilizate pentru achiziționarea sau elaborarea materialelor didactice în format digital pe plan local. Fondurile nu vor fi utilizate la dezvoltarea infrastructurii digitale. Planul este de a acorda (sic) [prioritate] cererilor pe baza cooperării dintre districte.” (13) [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene] |
| --- | --- |

(21)

Obligația de a furniza în mod gratuit materiale didactice digitale și fizice reprezintă o povară financiară considerabilă asupra autorităților districtuale din Norvegia. Având în vedere aceste costuri suplimentare, guvernul din Norvegia a decis în 2006 să pună la dispoziție fonduri suplimentare. Furnizarea acestor fonduri a fost inclusă în bugetul de stat revizuit care a fost adoptat la data de 12 mai 2006:

„Obiectivul guvernului este de a introduce materiale didactice gratuite în licee. În același timp, guvernul dorește să stimuleze utilizarea materialelor didactice digitale în licee. Ca parte a eforturilor de reducere a costurilor pentru elevi, prin intermediul extinderii accesului la și a utilizării materialelor digitale didactice, guvernul sugerează ca suma de 50 000 000 NOK să fie utilizată la elaborarea și utilizarea materialelor didactice digitale.

Cererile din partea districtelor pot include unul, câteva sau toate liceele din district și pot include una sau câteva materii. Scopul acestei contribuții este de a stimula elaborarea și utilizarea materialelor didactice în format digital și de a contribui la reducerea costurilor elevilor legate de materialele didactice.

Fondurile pot fi utilizate pentru achiziționarea sau elaborarea materialelor didactice în format digital pe plan local. Fondurile nu vor fi utilizate la dezvoltarea infrastructurii digitale. Planul este de a acorda (sic) [prioritate] cererilor pe baza cooperării dintre districte.” (13) [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene]

4.2.1.   
  Invitație de depunere a unei cereri

| (22) | Într-o scrisoare din data de 19 iunie 2006, Ministerul Educației și Cercetării a invitat autoritățile districtuale să solicite finanțare, separat sau în comun, din suma de 50 de milioane de NOK pusă la dispoziție, înaintea datei de 15 august 2006. Scrisoarea descrie obiectivele și conceptul inițiativei, după cum urmează:






  — | „Extinderea accesului la materialele didactice în format digital în educația liceală, precum și implementarea utilizării extinse a acestora. |
| --- | --- | --- |

(22)

Într-o scrisoare din data de 19 iunie 2006, Ministerul Educației și Cercetării a invitat autoritățile districtuale să solicite finanțare, separat sau în comun, din suma de 50 de milioane de NOK pusă la dispoziție, înaintea datei de 15 august 2006. Scrisoarea descrie obiectivele și conceptul inițiativei, după cum urmează:

—

„Extinderea accesului la materialele didactice în format digital în educația liceală, precum și implementarea utilizării extinse a acestora.

| — | Creșterea competenței personalului din învățământului liceal și a cadrelor de conducere din școli în ceea ce privește achiziționarea și/sau elaborarea materialelor didactice în format digital. |
| --- | --- |

—

Creșterea competenței personalului din învățământului liceal și a cadrelor de conducere din școli în ceea ce privește achiziționarea și/sau elaborarea materialelor didactice în format digital.

| — | Creșterea volumului și a diversității materialelor didactice în format digital destinate educației liceale. |
| --- | --- |

—

Creșterea volumului și a diversității materialelor didactice în format digital destinate educației liceale.

| — | O reducere a cheltuielilor elevilor pentru achiziția materialelor de didactice.” [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene] |
| --- | --- |

—

O reducere a cheltuielilor elevilor pentru achiziția materialelor de didactice.” [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene]

[...] În [bugetul de stat revizuit] pe anul 2006, guvernul stipulează următoarele:

„Fondurile pot fi utilizate pentru achiziționarea resurselor didactice în format digital și pentru dezvoltarea locală a resurselor didactice în format digital.” (14) [traducere neoficială]

4.2.2.   
  Crearea NDLA

| (23) | În august 2006, directorii departamentelor de educație din cadrul a 19 autorități districtuale norvegiene s-au întâlnit pentru a discuta posibilitatea unei cereri comune în vederea obținerii fondurilor. În timp ce autoritatea districtuală din Oslo a decis să nu participe în cadrul unui proiect de cooperare, celelalte 18 autorități districtuale au decis să participe la cooperarea între municipii și să înființeze NDLA, pentru gestionarea procesului pe o durată nedeterminată de timp. Fiecare dintre aceste autorități districtuale a adoptat ulterior următoarea rezoluție:
  „Consiliul districtual adoptă o rezoluție pentru următoarele districte, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold și Østfold, pentru instituirea unei cooperări între municipii, NDLA, cu propriul său consiliu, în conformitate cu §27 din Legea administrației publice locale. Scopul acestei colaborări este facilitarea achiziției, elaborării, implementării și organizării resurselor didactice în format digital pentru toate materiile din educația liceală. Rezultatul va consta în materiale didactice în format digital gratuite care să faciliteze învățarea activă și partajarea [...]” (15) [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene] |
| --- | --- |

(23)

În august 2006, directorii departamentelor de educație din cadrul a 19 autorități districtuale norvegiene s-au întâlnit pentru a discuta posibilitatea unei cereri comune în vederea obținerii fondurilor. În timp ce autoritatea districtuală din Oslo a decis să nu participe în cadrul unui proiect de cooperare, celelalte 18 autorități districtuale au decis să participe la cooperarea între municipii și să înființeze NDLA, pentru gestionarea procesului pe o durată nedeterminată de timp. Fiecare dintre aceste autorități districtuale a adoptat ulterior următoarea rezoluție:

„Consiliul districtual adoptă o rezoluție pentru următoarele districte, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold și Østfold, pentru instituirea unei cooperări între municipii, NDLA, cu propriul său consiliu, în conformitate cu §27 din Legea administrației publice locale. Scopul acestei colaborări este facilitarea achiziției, elaborării, implementării și organizării resurselor didactice în format digital pentru toate materiile din educația liceală. Rezultatul va consta în materiale didactice în format digital gratuite care să faciliteze învățarea activă și partajarea [...]” (15) [traducere neoficială de către autoritățile norvegiene]

| (24) | La data de 1 decembrie 2012, Akershus a decis să părăsească NDLA, dar, ulterior, a decis să se alăture din nou NDLA, cu începere de la data de 1 ianuarie 2014. În conformitate cu prefața la raportul anual al NDLA din 2012, „Autoritatea districtului Akershus a renunțat la calitatea de membru din cauza numărului redus de vizitatori din partea școlilor din teritoriu [...]” (16) [traducere neoficială]. În conformitate cu informațiile de pe site-ul web al NDLA, motivația de alăturare din nou a Akershus a fost că „[d]e la retragerea din NDLA, utilizarea materiilor pe ndla.no a crescut enorm” [traducere neoficială]; prin urmare NDLA, cu începere din data respectivă, este alcătuită din 18 autorități districtuale. |
| --- | --- |

(24)

La data de 1 decembrie 2012, Akershus a decis să părăsească NDLA, dar, ulterior, a decis să se alăture din nou NDLA, cu începere de la data de 1 ianuarie 2014. În conformitate cu prefața la raportul anual al NDLA din 2012, „Autoritatea districtului Akershus a renunțat la calitatea de membru din cauza numărului redus de vizitatori din partea școlilor din teritoriu [...]” (16) [traducere neoficială]. În conformitate cu informațiile de pe site-ul web al NDLA, motivația de alăturare din nou a Akershus a fost că „[d]e la retragerea din NDLA, utilizarea materiilor pe ndla.no a crescut enorm” [traducere neoficială]; prin urmare NDLA, cu începere din data respectivă, este alcătuită din 18 autorități districtuale.

4.3.   FONDURI PENTRU AUTORITĂȚILE DISTRICTUALE

| (25) | Cererea de obținere a fondurilor de stat a fost depusă în comun de către cele 18 autorități districtuale la Ministerul Educației și Cercetării la data de 15 octombrie 2006. Ministerul a acordat aprobarea preliminară, cu un grant în valoare de 2 milioane de NOK, pentru planificarea proiectului, și o altă sumă, de 15 milioane de NOK, pentru elaborarea și achiziționarea conținutului (adică un total de 17 milioane de NOK). Grantul de 15 milioane de NOK nu urma să fie acordat înainte de aprobarea planului proiectului (17). Planul proiectului, care a fost primit la data de 16 februarie 2007, a fost aprobat la data de 20 aprilie 2007 și a fost acordat un grant suplimentar în valoare de 15 milioane de NOK, cu o serie de condiții:
  „Fondurile sunt utilizate la achiziționarea, elaborarea și/sau adaptarea instrumentelor didactice în format digital pentru materiile limba norvegiană, științe naturale, pentru VGI (18), începând din toamna anului 2007.
  [...]
  De asemenea, ministerul solicită ca autoritățile districtuale să identifice în comun o entitate juridică responsabilă care se va ocupa de responsabilitatea autorităților districtuale cu privire la resursele didactice în format digital în baza acestei inițiative. O asemenea entitate poate fi, de exemplu, o corporație, o cooperare între municipii sau o autoritate districtuală gazdă, dar nu se poate angaja singură într-o activitate economică.
  [...]
  Ministerul se așteaptă ca achiziționarea materialelor didactice în format digital și serviciile de dezvoltare să fie executate în conformitate cu reglementările privind achizițiile publice. Elaborarea resurselor didactice în format digital de către angajații autorității districtuale este privită drept o activitate separată, cu condiția ca autoritățile districtuale să nu obțină niciun profit de pe urma acestei activități. Elaborarea de către persoane care nu sunt angajați ai autorității districtuale trebuie privită ca achiziție de servicii și ar trebui evaluată în baza regulilor și reglementărilor pentru achizițiile publice în mod normal” (19). [traducere neoficială] |
| --- | --- |

(25)

Cererea de obținere a fondurilor de stat a fost depusă în comun de către cele 18 autorități districtuale la Ministerul Educației și Cercetării la data de 15 octombrie 2006. Ministerul a acordat aprobarea preliminară, cu un grant în valoare de 2 milioane de NOK, pentru planificarea proiectului, și o altă sumă, de 15 milioane de NOK, pentru elaborarea și achiziționarea conținutului (adică un total de 17 milioane de NOK). Grantul de 15 milioane de NOK nu urma să fie acordat înainte de aprobarea planului proiectului (17). Planul proiectului, care a fost primit la data de 16 februarie 2007, a fost aprobat la data de 20 aprilie 2007 și a fost acordat un grant suplimentar în valoare de 15 milioane de NOK, cu o serie de condiții:

„Fondurile sunt utilizate la achiziționarea, elaborarea și/sau adaptarea instrumentelor didactice în format digital pentru materiile limba norvegiană, științe naturale, pentru VGI (18), începând din toamna anului 2007.

[...]

De asemenea, ministerul solicită ca autoritățile districtuale să identifice în comun o entitate juridică responsabilă care se va ocupa de responsabilitatea autorităților districtuale cu privire la resursele didactice în format digital în baza acestei inițiative. O asemenea entitate poate fi, de exemplu, o corporație, o cooperare între municipii sau o autoritate districtuală gazdă, dar nu se poate angaja singură într-o activitate economică.

[...]

Ministerul se așteaptă ca achiziționarea materialelor didactice în format digital și serviciile de dezvoltare să fie executate în conformitate cu reglementările privind achizițiile publice. Elaborarea resurselor didactice în format digital de către angajații autorității districtuale este privită drept o activitate separată, cu condiția ca autoritățile districtuale să nu obțină niciun profit de pe urma acestei activități. Elaborarea de către persoane care nu sunt angajați ai autorității districtuale trebuie privită ca achiziție de servicii și ar trebui evaluată în baza regulilor și reglementărilor pentru achizițiile publice în mod normal” (19). [traducere neoficială]

| (26) | Ca urmare a aprobării fondurilor, Ministerul Educației și Cercetării a transferat suma de 30,5 milioane de NOK pe parcursul unei perioade de trei ani (2 milioane NOK și 15 milioane NOK între 2006-2007, 9 milioane NOK în 2008 pentru elaborarea materialelor didactice (în format digital) și 4,5 milioane NOK în 2009 pentru infrastructură și asistență tehnică) pentru proiectul NDLA (a se vedea rezumatul în tabelul de mai jos la considerentul 27) (20). |
| --- | --- |

(26)

Ca urmare a aprobării fondurilor, Ministerul Educației și Cercetării a transferat suma de 30,5 milioane de NOK pe parcursul unei perioade de trei ani (2 milioane NOK și 15 milioane NOK între 2006-2007, 9 milioane NOK în 2008 pentru elaborarea materialelor didactice (în format digital) și 4,5 milioane NOK în 2009 pentru infrastructură și asistență tehnică) pentru proiectul NDLA (a se vedea rezumatul în tabelul de mai jos la considerentul 27) (20).

| (27) | Suplimentar față de aceasta, ca urmare a modificării Legii educației din 2007, autoritățile districtuale au fost compensate pentru obligațiile de a furniza resurse didactice (în format fizic și digital), prin intermediul unei creșteri a programului de granturi pentru autoritatea districtuală din partea Ministerului Administrațiilor Locale și Dezvoltării Regionale, care a fost redenumit, de la 1 ianuarie 2014, Ministerul Administrațiilor Locale și Modernizării (21). Această compensație s-a bazat pe costurile estimate ale furnizării materialelor didactice pentru toate disciplinele. Sumele de compensare sunt prezentate pe scurt mai jos (22):









  Anul | 2006-2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grant de stat acordat autorităților districtuale pentru ca acestea să furnizeze materiale didactice gratuite (general) | 287 de milioane NOK | 211 milioane NOK | 347 de milioane NOK | 308 milioane NOK |
| Grant din partea Ministerului Educației și Cercetării către NDLA (specific) | 17 milioane NOK | 9 milioane NOK | 4,5 milioane NOK (23) | — |

(27)

Suplimentar față de aceasta, ca urmare a modificării Legii educației din 2007, autoritățile districtuale au fost compensate pentru obligațiile de a furniza resurse didactice (în format fizic și digital), prin intermediul unei creșteri a programului de granturi pentru autoritatea districtuală din partea Ministerului Administrațiilor Locale și Dezvoltării Regionale, care a fost redenumit, de la 1 ianuarie 2014, Ministerul Administrațiilor Locale și Modernizării (21). Această compensație s-a bazat pe costurile estimate ale furnizării materialelor didactice pentru toate disciplinele. Sumele de compensare sunt prezentate pe scurt mai jos (22):

Anul

2006-2007

2008

2009

2010

Grant de stat acordat autorităților districtuale pentru ca acestea să furnizeze materiale didactice gratuite (general)

287 de milioane NOK

211 milioane NOK

347 de milioane NOK

308 milioane NOK

Grant din partea Ministerului Educației și Cercetării către NDLA (specific)

17 milioane NOK

9 milioane NOK

4,5 milioane NOK (23)

—

4.3.1.   
  Finanțarea NDLA de către autoritățile districtuale

| (28) | Autoritățile districtuale participante au decis să utilizeze o parte a fondurilor acordate de programul general de granturi, la care se face referire la considerentul 27 de mai sus, pentru proiectul NDLA. Alocarea bugetară a autorităților districtuale este prezentată pe scurt mai jos (24):










  Anul | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grant din partea autorităților districtuale (25) către NDLA | 21,1 milioane NOK | 34,7 milioane NOK | 58,8 milioane (26) NOK | 57,7 milioane (27) NOK | 64,9 milioane (28) NOK |
| Procentajul/valoarea bugetului autorităților districtuale destinat materialelor didactice gratuite alocat NDLA | 10 % | 10 % | 20 % | 355 NOK pe elev | 400 NOK pe elev |

(28)

Autoritățile districtuale participante au decis să utilizeze o parte a fondurilor acordate de programul general de granturi, la care se face referire la considerentul 27 de mai sus, pentru proiectul NDLA. Alocarea bugetară a autorităților districtuale este prezentată pe scurt mai jos (24):

Anul

2008

2009

2010

2011

2012

Grant din partea autorităților districtuale (25) către NDLA

21,1 milioane NOK

34,7 milioane NOK

58,8 milioane (26) NOK

57,7 milioane (27) NOK

64,9 milioane (28) NOK

Procentajul/valoarea bugetului autorităților districtuale destinat materialelor didactice gratuite alocat NDLA

10 %

10 %

20 %

355 NOK pe elev

400 NOK pe elev

| (29) | În timp ce maniera de alocare a fondurilor către NDLA s-a modificat în timp, sursa finală a finanțării a rămas neschimbată, și anume granturile din partea statului, prin intermediul Ministerului Educației și Cercetării și al Ministerului Administrațiilor Locale și Modernizării. |
| --- | --- |

(29)

În timp ce maniera de alocare a fondurilor către NDLA s-a modificat în timp, sursa finală a finanțării a rămas neschimbată, și anume granturile din partea statului, prin intermediul Ministerului Educației și Cercetării și al Ministerului Administrațiilor Locale și Modernizării.

| (30) | Într-adevăr, în primul an al funcționării sale, NDLA a primit fonduri direct din partea Ministerului Educației și Cercetării (17 milioane NOK în anul 2007). Apoi, în cel de al doilea și al treilea an, NDLA a fost finanțat atât direct de stat, cât și de autoritățile districtuale, care au alocat o parte a granturilor lor din partea statului către NDLA. |
| --- | --- |

(30)

Într-adevăr, în primul an al funcționării sale, NDLA a primit fonduri direct din partea Ministerului Educației și Cercetării (17 milioane NOK în anul 2007). Apoi, în cel de al doilea și al treilea an, NDLA a fost finanțat atât direct de stat, cât și de autoritățile districtuale, care au alocat o parte a granturilor lor din partea statului către NDLA.

| (31) | Ministerul Educației și Cercetării a acoperit doar costul asistenței tehnice și infrastructurii către NDLA, de exemplu dezvoltarea și mutarea sistemului de gestionare a conținutului, în valoare de 4,5 milioane de NOK în 2009, deoarece responsabilitatea financiară pentru materialele didactice gratuite a fost transferată autorităților districtuale cu începere din data de 1 iulie 2009 (29). |
| --- | --- |

(31)

Ministerul Educației și Cercetării a acoperit doar costul asistenței tehnice și infrastructurii către NDLA, de exemplu dezvoltarea și mutarea sistemului de gestionare a conținutului, în valoare de 4,5 milioane de NOK în 2009, deoarece responsabilitatea financiară pentru materialele didactice gratuite a fost transferată autorităților districtuale cu începere din data de 1 iulie 2009 (29).

| (32) | Din 2010 până în prezent, NDLA a fost finanțată exclusiv de la bugetele autorităților districtuale, care, la rândul lor, utilizează fondurile pe care le primesc ca urmare a programului general de granturi administrat de Ministerul Administrațiilor Locale și Modernizării. |
| --- | --- |

(32)

Din 2010 până în prezent, NDLA a fost finanțată exclusiv de la bugetele autorităților districtuale, care, la rândul lor, utilizează fondurile pe care le primesc ca urmare a programului general de granturi administrat de Ministerul Administrațiilor Locale și Modernizării.

4.3.2.   
  Baza legală pentru finanțare

| (33) | Baza legală pentru fondurile plătite de Ministerul Educației și Cercetării către NDLA este rezoluția Parlamentului privind bugetul de stat, în combinație cu delegarea de competență către Ministerul Educației și Cercetării, de aprobare a cererilor de granturi. |
| --- | --- |

(33)

Baza legală pentru fondurile plătite de Ministerul Educației și Cercetării către NDLA este rezoluția Parlamentului privind bugetul de stat, în combinație cu delegarea de competență către Ministerul Educației și Cercetării, de aprobare a cererilor de granturi.

| (34) | Baza legală pentru granturile de la autoritățile districtuale către NDLA se găsește în rezoluțiile privind bugetul ale autorităților districtuale participante (30). |
| --- | --- |

(34)

Baza legală pentru granturile de la autoritățile districtuale către NDLA se găsește în rezoluțiile privind bugetul ale autorităților districtuale participante (30).

4.4.   INSTITUIREA NDLA
   (31)

4.4.1.   
  Cooperarea ad-hoc: 15 octombrie 2006-1 iulie 2009

| (35) | Din data de 15 octombrie 2006 (32) până la data de 1 iulie 2009, NDLA a fost activă ca o cooperare ad-hoc, înainte de a fi înființată în mod oficial ca o cooperare între municipii în baza articolului 27 din Legea administrației publice locale. |
| --- | --- |

(35)

Din data de 15 octombrie 2006 (32) până la data de 1 iulie 2009, NDLA a fost activă ca o cooperare ad-hoc, înainte de a fi înființată în mod oficial ca o cooperare între municipii în baza articolului 27 din Legea administrației publice locale.

| (36) | Din data de 15 octombrie până în 15 februarie 2007, autoritățile districtuale participante în cadrul NDLA s-au axat pe pregătirea unui plan de proiect pentru a fi înaintat către Ministerul Educației și Cercetării, în scopul obținerii aprobării și finanțării pentru NDLA. Planul proiectului a fost primit de către minister la data de 16 februarie 2007 și a fost aprobat în aprilie 2007 (33). În momentul respectiv, deciziile strategice legate de proiect erau luate de „forumul directorilor departamentelor de educație din cadrul autorităților districtuale” („FFU”) (34). Gestiunea zilnică a proiectului era coordonată de un consiliu de administrație, desemnat de FFU, alcătuit din cinci membri; acești cinci membri erau, de asemenea, directori ai departamentelor de educație la nivelul autorității districtuale. În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile norvegiene, consiliul era format din cel puțin un reprezentant din cele trei regiuni de învățământ (și anume regiunea de nord, regiunea de sud-vest și regiunea de est) și șeful FFU (35). |
| --- | --- |

(36)

Din data de 15 octombrie până în 15 februarie 2007, autoritățile districtuale participante în cadrul NDLA s-au axat pe pregătirea unui plan de proiect pentru a fi înaintat către Ministerul Educației și Cercetării, în scopul obținerii aprobării și finanțării pentru NDLA. Planul proiectului a fost primit de către minister la data de 16 februarie 2007 și a fost aprobat în aprilie 2007 (33). În momentul respectiv, deciziile strategice legate de proiect erau luate de „forumul directorilor departamentelor de educație din cadrul autorităților districtuale” („FFU”) (34). Gestiunea zilnică a proiectului era coordonată de un consiliu de administrație, desemnat de FFU, alcătuit din cinci membri; acești cinci membri erau, de asemenea, directori ai departamentelor de educație la nivelul autorității districtuale. În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile norvegiene, consiliul era format din cel puțin un reprezentant din cele trei regiuni de învățământ (și anume regiunea de nord, regiunea de sud-vest și regiunea de est) și șeful FFU (35).

| (37) | În plus față de acești cinci membri ai consiliului, patru angajați de la diverse autorități districtuale au lucrat la proiect (36). Consiliul de administrație al NDLA a respectat un mandat convenit de autoritățile districtuale participante, care cuprindea două obiective specifice (37):






  (i) | înființarea unei organizații care să poată furniza materiale didactice gratuite în format digital, cu obiectivul pe termen lung de a răspunde nevoilor fiecărei materii și fiecărui subiect din licee; și |
| --- | --- | --- |

(37)

În plus față de acești cinci membri ai consiliului, patru angajați de la diverse autorități districtuale au lucrat la proiect (36). Consiliul de administrație al NDLA a respectat un mandat convenit de autoritățile districtuale participante, care cuprindea două obiective specifice (37):

(i)

înființarea unei organizații care să poată furniza materiale didactice gratuite în format digital, cu obiectivul pe termen lung de a răspunde nevoilor fiecărei materii și fiecărui subiect din licee; și

| (ii) | furnizarea de materiale didactice în format digital pentru două materii specifice, și anume limba norvegiană și științele (clasa a doua), în licee înainte de toamna anului 2007. |
| --- | --- |

(ii)

furnizarea de materiale didactice în format digital pentru două materii specifice, și anume limba norvegiană și științele (clasa a doua), în licee înainte de toamna anului 2007.

| (38) | Pentru a beneficia de finanțarea din partea statului, Ministerul Educației și Cercetării a solicitat ca o entitate juridică să fie responsabilă pentru proiect. Ca urmare a acestei solicitări, autoritatea districtuală din Hordaland a fost desemnată ca entitate juridică responsabilă. Acest lucru a fost confirmat printr-o decizie a autorității districtuale din Hordaland la data de 16 octombrie 2007 (38) și a fost aprobat de către celelalte autorități districtuale participante, prin intermediul propriilor lor consilii. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a beneficia de finanțarea din partea statului, Ministerul Educației și Cercetării a solicitat ca o entitate juridică să fie responsabilă pentru proiect. Ca urmare a acestei solicitări, autoritatea districtuală din Hordaland a fost desemnată ca entitate juridică responsabilă. Acest lucru a fost confirmat printr-o decizie a autorității districtuale din Hordaland la data de 16 octombrie 2007 (38) și a fost aprobat de către celelalte autorități districtuale participante, prin intermediul propriilor lor consilii.

| (39) | Pe parcursul anilor 2008 și 2009, autoritățile districtuale participante au discutat modul în care NDLA ar trebui organizată în viitor. Obiectivul a constat în formalizarea acestui mecanism, reducând în același timp la minimum modificările necesare față de cooperarea existentă (39). Ulterior, consiliile tuturor autorităților districtuale au adoptat rezoluții identice de autorizare a autorităților districtuale, pentru participarea la cooperarea între municipii, în conformitate cu secțiunea 27 din Legea administrației publice locale. Rezoluțiile au specificat că scopul NDLA era de a cumpăra, elabora și distribui materiale didactice în format digital pentru toate materiile care sunt predate în liceele din Norvegia. Autoritățile districtuale au decis că respectiva colaborare nu ar trebui să ia forma unei entități juridice separate și acest lucru s-a reflectat în actul constitutiv al NDLA (40). NDLA a fost înființată în mod oficial ca o cooperare între municipii la data de 1 iulie 2009, care este data menționată în actul constitutiv. Această dată a fost confirmată de către autoritățile din Norvegia ca fiind data corectă a înființării (41). Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene, actul constitutiv a suferit câteva modificări în 2012 (42). Aceste modificări nu au schimbat competența NDLA, conform celor specificate în considerentul 52 de mai jos. |
| --- | --- |

(39)

Pe parcursul anilor 2008 și 2009, autoritățile districtuale participante au discutat modul în care NDLA ar trebui organizată în viitor. Obiectivul a constat în formalizarea acestui mecanism, reducând în același timp la minimum modificările necesare față de cooperarea existentă (39). Ulterior, consiliile tuturor autorităților districtuale au adoptat rezoluții identice de autorizare a autorităților districtuale, pentru participarea la cooperarea între municipii, în conformitate cu secțiunea 27 din Legea administrației publice locale. Rezoluțiile au specificat că scopul NDLA era de a cumpăra, elabora și distribui materiale didactice în format digital pentru toate materiile care sunt predate în liceele din Norvegia. Autoritățile districtuale au decis că respectiva colaborare nu ar trebui să ia forma unei entități juridice separate și acest lucru s-a reflectat în actul constitutiv al NDLA (40). NDLA a fost înființată în mod oficial ca o cooperare între municipii la data de 1 iulie 2009, care este data menționată în actul constitutiv. Această dată a fost confirmată de către autoritățile din Norvegia ca fiind data corectă a înființării (41). Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene, actul constitutiv a suferit câteva modificări în 2012 (42). Aceste modificări nu au schimbat competența NDLA, conform celor specificate în considerentul 52 de mai jos.

4.4.2.   
  Cooperarea dintre municipii – Consiliul de supraveghere și Consiliul de administrație

| (40) | În conformitate cu actul constitutiv, FFU își asumă rolul de Consiliu de supraveghere (43) și, în acest mod, rămâne responsabil pentru gestionarea generală, așa cum a fost cazul în etapa de cooperare ad-hoc. În textul modificat al actului constitutiv din 2012, a fost eliminată referința la FFU, dar alcătuirea și funcția Consiliului de supraveghere au rămas nemodificate. Acest lucru reflectă scopul și structura cooperării între municipii, conform căreia toate autoritățile districtuale participante trebuie reprezentate în cadrul organismului superior de luare a deciziilor (44). |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu actul constitutiv, FFU își asumă rolul de Consiliu de supraveghere (43) și, în acest mod, rămâne responsabil pentru gestionarea generală, așa cum a fost cazul în etapa de cooperare ad-hoc. În textul modificat al actului constitutiv din 2012, a fost eliminată referința la FFU, dar alcătuirea și funcția Consiliului de supraveghere au rămas nemodificate. Acest lucru reflectă scopul și structura cooperării între municipii, conform căreia toate autoritățile districtuale participante trebuie reprezentate în cadrul organismului superior de luare a deciziilor (44).

| (41) | În conformitate cu actul constitutiv, Consiliul de administrație este alcătuit din cel puțin un reprezentant pentru fiecare dintre regiunile de învățământ (și anume, regiunea de nord, regiunea de sud-vest și regiunea de est), deci aceeași organizare ca în faza de cooperare ad-hoc (45). |
| --- | --- |

(41)

În conformitate cu actul constitutiv, Consiliul de administrație este alcătuit din cel puțin un reprezentant pentru fiecare dintre regiunile de învățământ (și anume, regiunea de nord, regiunea de sud-vest și regiunea de est), deci aceeași organizare ca în faza de cooperare ad-hoc (45).

| (42) | În conformitate cu actul constitutiv (46), sarcina Consiliului de administrație este de a se asigura că NDLA își poate îndeplini sarcinile prevăzute de actul constitutiv, anume să se asigure (1) că materialele educaționale în format digital sunt disponibile utilizatorilor în mod gratuit, (2) că liceele sunt caracterizate de colaborare și partajare, (3) că elevii și profesorul participă în mod activ la procesul de predare și învățare, (4) că instituțiile și rețelele academice din țară reprezintă factori mobilizatori pentru elaborarea unor excelente materiale didactice în format digital și (5) că serviciile și conținutul adecvat sunt disponibile pentru a răspunde nevoilor studenților și profesorului. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu actul constitutiv (46), sarcina Consiliului de administrație este de a se asigura că NDLA își poate îndeplini sarcinile prevăzute de actul constitutiv, anume să se asigure (1) că materialele educaționale în format digital sunt disponibile utilizatorilor în mod gratuit, (2) că liceele sunt caracterizate de colaborare și partajare, (3) că elevii și profesorul participă în mod activ la procesul de predare și învățare, (4) că instituțiile și rețelele academice din țară reprezintă factori mobilizatori pentru elaborarea unor excelente materiale didactice în format digital și (5) că serviciile și conținutul adecvat sunt disponibile pentru a răspunde nevoilor studenților și profesorului.

| (43) | Cu toate că respectivul Consiliu de administrație are autoritatea de a își asuma obligații financiare în numele participanților, actul constitutiv specifică în mod expres că respectivul Consiliu de administrație își exercită autoritatea exclusiv în baza deciziilor de delegare ale Consiliului de supraveghere, care poate, de asemenea, da instrucțiuni Consiliului de administrație și anula deciziile acestuia. În textul modificat al actului constitutiv din 2012, puterea de a asuma obligații financiare în numele membrilor care participă la NDLA este implicită, dar funcționarea Consiliului de administrație rămâne neschimbată. În orice caz, orice obligații financiare sunt limitate prin bugetul asupra căruia autoritățile municipale participante au căzut de acord pentru NDLA. În această privință, ar trebui observat faptul că toate operațiunile financiare ale NDLA sunt efectuate de autoritatea districtuală Hordaland și unitatea districtuală de achiziție BTV (a se vedea considerentul 54 de mai jos pentru detalii suplimentare). În plus, statutul specifică faptul că nici Consiliul de administrație, nici Consiliul de supraveghere nu pot semna un contract de garanție sau nu pot emite garanții în numele cooperării între municipii. În această privință, autoritățile norvegiene au explicat că, în practică, nici Consiliul de supraveghere, nici Consiliul de administrație și nici administrația nu impun obligații financiare noi asupra autorităților districtuale. |
| --- | --- |

(43)

Cu toate că respectivul Consiliu de administrație are autoritatea de a își asuma obligații financiare în numele participanților, actul constitutiv specifică în mod expres că respectivul Consiliu de administrație își exercită autoritatea exclusiv în baza deciziilor de delegare ale Consiliului de supraveghere, care poate, de asemenea, da instrucțiuni Consiliului de administrație și anula deciziile acestuia. În textul modificat al actului constitutiv din 2012, puterea de a asuma obligații financiare în numele membrilor care participă la NDLA este implicită, dar funcționarea Consiliului de administrație rămâne neschimbată. În orice caz, orice obligații financiare sunt limitate prin bugetul asupra căruia autoritățile municipale participante au căzut de acord pentru NDLA. În această privință, ar trebui observat faptul că toate operațiunile financiare ale NDLA sunt efectuate de autoritatea districtuală Hordaland și unitatea districtuală de achiziție BTV (a se vedea considerentul 54 de mai jos pentru detalii suplimentare). În plus, statutul specifică faptul că nici Consiliul de administrație, nici Consiliul de supraveghere nu pot semna un contract de garanție sau nu pot emite garanții în numele cooperării între municipii. În această privință, autoritățile norvegiene au explicat că, în practică, nici Consiliul de supraveghere, nici Consiliul de administrație și nici administrația nu impun obligații financiare noi asupra autorităților districtuale.

4.4.3.   
  Deciziile autorității districtuale de acceptare a cooperării între municipii

| (44) | Pe parcursul anului 2009, cele 18 autorități districtuale diferite au adoptat decizii de acceptare a acordului și a statutelor de instituire a NDLA ca o cooperare între municipii. Aceste decizii au fost adoptate în momente diferite de către autoritățile districtuale, dar marea majoritate dintre acestea a făcut acest lucru înainte de data de 1 iulie 2009, data la care autoritățile municipale au decis intrarea în vigoare a cooperării (47). |
| --- | --- |

(44)

Pe parcursul anului 2009, cele 18 autorități districtuale diferite au adoptat decizii de acceptare a acordului și a statutelor de instituire a NDLA ca o cooperare între municipii. Aceste decizii au fost adoptate în momente diferite de către autoritățile districtuale, dar marea majoritate dintre acestea a făcut acest lucru înainte de data de 1 iulie 2009, data la care autoritățile municipale au decis intrarea în vigoare a cooperării (47).

| (45) | Autoritățile norvegiene au specificat că toate cele 18 autorități districtuale au făcut parte din cooperarea NDLA de la faza de cooperare ad-hoc (cu excepția Akershus, care s-a retras și apoi a revenit, a se vedea considerentul 24 de mai sus) și, de asemenea, că respectiva cooperare oficială a început la data de 1 iulie 2009. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile norvegiene au specificat că toate cele 18 autorități districtuale au făcut parte din cooperarea NDLA de la faza de cooperare ad-hoc (cu excepția Akershus, care s-a retras și apoi a revenit, a se vedea considerentul 24 de mai sus) și, de asemenea, că respectiva cooperare oficială a început la data de 1 iulie 2009.

| (46) | Prima ședință a consiliului NDLA a avut loc la data de 11 august 2009 (48). |
| --- | --- |

(46)

Prima ședință a consiliului NDLA a avut loc la data de 11 august 2009 (48).

4.5.   BUGETUL ȘI ACHIZIȚIILE NDLA

| (47) | Nivelul de finanțare al NDLA dintr-un anumit an este decis în ultimă instanță de autoritățile districtuale participante. Decizia se bazează pe o recomandare din partea Consiliului de administrație a NDLA, prin care se stabilește opinia consiliului cu privire la nivelul de finanțare, însă recomandarea nu are caracter juridic obligatoriu. Scopul principal al finanțării (49) este de a-i permite NDLA să își îndeplinească obiectivele stabilite, și anume de a achiziționa, elabora și distribui materialele didactice în format digital pentru toate materiile predate în școlile gimnaziale care fac obiectul obligației legale din Legea educației din Norvegia. |
| --- | --- |

(47)

Nivelul de finanțare al NDLA dintr-un anumit an este decis în ultimă instanță de autoritățile districtuale participante. Decizia se bazează pe o recomandare din partea Consiliului de administrație a NDLA, prin care se stabilește opinia consiliului cu privire la nivelul de finanțare, însă recomandarea nu are caracter juridic obligatoriu. Scopul principal al finanțării (49) este de a-i permite NDLA să își îndeplinească obiectivele stabilite, și anume de a achiziționa, elabora și distribui materialele didactice în format digital pentru toate materiile predate în școlile gimnaziale care fac obiectul obligației legale din Legea educației din Norvegia.

| (48) | De asemenea, trebuie observat faptul că NDLA nu poate taxa autoritățile districtuale, statul sau orice clienți privați pentru serviciile sale. În special, contribuțiile la NDLA sunt fixate în mod unilateral de autoritățile districtuale, iar NDLA nu are nicio putere de negociere cu privire la valoarea acestor contribuții. În cazul în care Consiliul de administrație dorește să dezvolte activitățile NDLA și, prin urmare, dorește să mărească bugetul, chestiunea trebuie să îi fie înaintată Consiliului de supraveghere, în vederea aprobării. În cazul în care Consiliul de supraveghere decide să susțină o creștere a bugetului, chestiunea este atunci transferată către consiliile districtuale (50) pentru aprobarea finală. |
| --- | --- |

(48)

De asemenea, trebuie observat faptul că NDLA nu poate taxa autoritățile districtuale, statul sau orice clienți privați pentru serviciile sale. În special, contribuțiile la NDLA sunt fixate în mod unilateral de autoritățile districtuale, iar NDLA nu are nicio putere de negociere cu privire la valoarea acestor contribuții. În cazul în care Consiliul de administrație dorește să dezvolte activitățile NDLA și, prin urmare, dorește să mărească bugetul, chestiunea trebuie să îi fie înaintată Consiliului de supraveghere, în vederea aprobării. În cazul în care Consiliul de supraveghere decide să susțină o creștere a bugetului, chestiunea este atunci transferată către consiliile districtuale (50) pentru aprobarea finală.

| (49) | Pentru a se asigura că NDLA desfășoară licitațiile publice cu respectarea deplină a Legii privind achizițiile publice (51), NDLA a prevăzut o strategie de achiziții publice (52). Potrivit informațiilor primite din partea autorităților norvegiene, una dintre principalele sarcini ale NDLA constă în gestionarea elaborării de noi materiale didactice în format digital, prin intermediul achizițiilor publice. Decizia de a utiliza achiziții publice este limitată de obiectivele generale ale NDLA și de bugetul acesteia. În cadrul acestor limitări, NDLA are libertatea de a decide asupra conținutului licitațiilor (53). |
| --- | --- |

(49)

Pentru a se asigura că NDLA desfășoară licitațiile publice cu respectarea deplină a Legii privind achizițiile publice (51), NDLA a prevăzut o strategie de achiziții publice (52). Potrivit informațiilor primite din partea autorităților norvegiene, una dintre principalele sarcini ale NDLA constă în gestionarea elaborării de noi materiale didactice în format digital, prin intermediul achizițiilor publice. Decizia de a utiliza achiziții publice este limitată de obiectivele generale ale NDLA și de bugetul acesteia. În cadrul acestor limitări, NDLA are libertatea de a decide asupra conținutului licitațiilor (53).

| (50) | Din anul 2007, NDLA a efectuat nouă achiziții publice importante, cu asistență din partea autorității districtuale Hordaland (54). Acestea sunt legate de materialele didactice în format digital și cuprind achiziția produselor și elementelor finale, accesul la imagini, materiale video și servicii conexe de asistență. |
| --- | --- |

(50)

Din anul 2007, NDLA a efectuat nouă achiziții publice importante, cu asistență din partea autorității districtuale Hordaland (54). Acestea sunt legate de materialele didactice în format digital și cuprind achiziția produselor și elementelor finale, accesul la imagini, materiale video și servicii conexe de asistență.

| (51) | Așa cum se menționează mai sus, conducerea NDLA are competența de a impune obligații financiare autorităților districtuale participante. Potrivit autorităților norvegiene, intenția la baza acestei prevederi era de a clarifica faptul că consiliul NDLA deținea competența de a semna contracte cu alte părți. În acest sens, Consiliul de administrație trebuia să poată impune obligații autorităților districtuale participante în cadrul cooperării, deoarece astfel autoritățile districtuale ar fi obligate să utilizeze fondurile puse la dispoziție de NDLA în conformitate cu obiectivele NDLA (55). |
| --- | --- |

(51)

Așa cum se menționează mai sus, conducerea NDLA are competența de a impune obligații financiare autorităților districtuale participante. Potrivit autorităților norvegiene, intenția la baza acestei prevederi era de a clarifica faptul că consiliul NDLA deținea competența de a semna contracte cu alte părți. În acest sens, Consiliul de administrație trebuia să poată impune obligații autorităților districtuale participante în cadrul cooperării, deoarece astfel autoritățile districtuale ar fi obligate să utilizeze fondurile puse la dispoziție de NDLA în conformitate cu obiectivele NDLA (55).

| (52) | Așa cum s-a menționat anterior la considerentul 39, actul constitutiv a fost modificat în 2012. Totuși, singura schimbare semnificativă se referă la rolul directorului general, care a fost definit cu mai multă claritate, în special restricțiile care se aplică mandatului acestuia. În general, modificările actului constitutiv nu schimbă evaluarea Autorității cu privire la autonomia NDLA, deoarece modificările nu au schimbat în mod semnificativ mandatul NDLA. În plus, autoritățile norvegiene au arătat că modificările actului constitutiv oferă o descriere mai exactă a competenței NDLA (56). |
| --- | --- |

(52)

Așa cum s-a menționat anterior la considerentul 39, actul constitutiv a fost modificat în 2012. Totuși, singura schimbare semnificativă se referă la rolul directorului general, care a fost definit cu mai multă claritate, în special restricțiile care se aplică mandatului acestuia. În general, modificările actului constitutiv nu schimbă evaluarea Autorității cu privire la autonomia NDLA, deoarece modificările nu au schimbat în mod semnificativ mandatul NDLA. În plus, autoritățile norvegiene au arătat că modificările actului constitutiv oferă o descriere mai exactă a competenței NDLA (56).

4.6.   PERSONALUL ȘI ADMINISTRAREA NDLA

| (53) | NDLA nu are angajați. În majoritatea cazurilor, personalul care lucrează pentru NDLA are un contract de muncă cu una dintre autoritățile districtuale participante. În alte cazuri, munca este efectuată de către consultanți externi care, în conformitate cu informațiile înaintate de către autoritățile norvegiene, sunt angajați ai societăților care au câștigat licitații publice. Personalul care se ocupă de editare este preluat de la autoritățile districtuale sau angajat de către contractanții care furnizează servicii NDLA. Personalul care se ocupă de editare din partea autorităților districtuale este angajat pentru un anumit număr de ani, cu fracțiune de normă. Acest lucru înseamnă că persoanele respective sunt încă angajate de autoritatea districtuală, dar plata pentru durata de timp cât acestea lucrează pentru NDLA provine din bugetul NDLA. Costul pentru restul personalului editorial este inclus în tarifele care sunt plătite contractanților care prestează servicii scoase la licitație de NDLA. Echipa de management este preluată de la autoritățile districtuale pe o durată nedeterminată de timp și, în acest mod, nu are o relație contractuală cu NDLA. |
| --- | --- |

(53)

NDLA nu are angajați. În majoritatea cazurilor, personalul care lucrează pentru NDLA are un contract de muncă cu una dintre autoritățile districtuale participante. În alte cazuri, munca este efectuată de către consultanți externi care, în conformitate cu informațiile înaintate de către autoritățile norvegiene, sunt angajați ai societăților care au câștigat licitații publice. Personalul care se ocupă de editare este preluat de la autoritățile districtuale sau angajat de către contractanții care furnizează servicii NDLA. Personalul care se ocupă de editare din partea autorităților districtuale este angajat pentru un anumit număr de ani, cu fracțiune de normă. Acest lucru înseamnă că persoanele respective sunt încă angajate de autoritatea districtuală, dar plata pentru durata de timp cât acestea lucrează pentru NDLA provine din bugetul NDLA. Costul pentru restul personalului editorial este inclus în tarifele care sunt plătite contractanților care prestează servicii scoase la licitație de NDLA. Echipa de management este preluată de la autoritățile districtuale pe o durată nedeterminată de timp și, în acest mod, nu are o relație contractuală cu NDLA.

| (54) | În practică, autoritățile districtuale primesc rambursări de trei ori pe an din partea NDLA pentru utilizarea resurselor lor (de exemplu, de acoperire a salariilor, a cheltuielilor de călătorie etc.). Rambursările sunt organizate de autoritatea districtuală Hordaland. Mai mult, NDLA a utilizat, de la faza de proiect, unitatea districtuală de achiziție BTV (57) pentru executarea tuturor activităților de achiziții publice cu privire la serviciile achiziționate pe piață. Serviciile achiziționate de NDLA cuprind toate serviciile de administrare tehnică, de gestionare a aplicațiilor, serviciile de asistență și serviciile de dezvoltare a site-ului web pentru învățarea digitală al NDLA (58). Nu există nicio dovadă că achizițiile efectuate de NDLA au depășit bugetul și nici că NDLA a achiziționat servicii sau bunuri în afara sferei mandatului său. |
| --- | --- |

(54)

În practică, autoritățile districtuale primesc rambursări de trei ori pe an din partea NDLA pentru utilizarea resurselor lor (de exemplu, de acoperire a salariilor, a cheltuielilor de călătorie etc.). Rambursările sunt organizate de autoritatea districtuală Hordaland. Mai mult, NDLA a utilizat, de la faza de proiect, unitatea districtuală de achiziție BTV (57) pentru executarea tuturor activităților de achiziții publice cu privire la serviciile achiziționate pe piață. Serviciile achiziționate de NDLA cuprind toate serviciile de administrare tehnică, de gestionare a aplicațiilor, serviciile de asistență și serviciile de dezvoltare a site-ului web pentru învățarea digitală al NDLA (58). Nu există nicio dovadă că achizițiile efectuate de NDLA au depășit bugetul și nici că NDLA a achiziționat servicii sau bunuri în afara sferei mandatului său.

5.   OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE

5.1.   RECLAMANTUL

| (55) | Observațiile AEN pot fi sintetizate după cum urmează:






  — | În primul rând, sfera obligațiilor de servicii ale NDLA nu este definită în mod adecvat. |
| --- | --- | --- |

(55)

Observațiile AEN pot fi sintetizate după cum urmează:

—

În primul rând, sfera obligațiilor de servicii ale NDLA nu este definită în mod adecvat.

| — | În al doilea rând, sistemul de finanțare și structura NDLA sunt vagi, ceea ce, la rândul său, determină subvenții încrucișate din partea autorităților districtuale care nu sunt reflectate în conturile NDLA. |
| --- | --- |

—

În al doilea rând, sistemul de finanțare și structura NDLA sunt vagi, ceea ce, la rândul său, determină subvenții încrucișate din partea autorităților districtuale care nu sunt reflectate în conturile NDLA.

| — | În al treilea rând, NDLA a provocat deja daune grave și ireparabile editorilor care își desfășoară activitatea în Norvegia, în principal din cauza alocării resurselor publice din partea autorităților districtuale către NDLA, ceea ce se presupune că limitează capacitatea școlilor de a cumpăra materiale didactice de calitate ridicată de la editori. |
| --- | --- |

—

În al treilea rând, NDLA a provocat deja daune grave și ireparabile editorilor care își desfășoară activitatea în Norvegia, în principal din cauza alocării resurselor publice din partea autorităților districtuale către NDLA, ceea ce se presupune că limitează capacitatea școlilor de a cumpăra materiale didactice de calitate ridicată de la editori.

| — | În al patrulea rând, se susține că autoritățile districtuale care nu participă la NDLA (Oslo și Akershus) (59) riscă să obțină materiale didactice de o calitate mai slabă din partea editurilor, din cauza reducerii capacității editurilor de a concura. AEN face referire la cercetarea privind resursele educaționale deschise (RED), care a concluzionat că „programele RED finanțate de guvern pot restrânge oferta de care dispun profesorii și cei ce învață, fiindcă afectează capacitatea furnizorilor din sectorul privat de a concura și, în acest mod, încrederea necesară pentru a investi, prin urmare acești furnizori se retrag progresiv de pe piață” (a se vedea observațiile de terță parte formulate de Asociația Internațională a Editorilor). |
| --- | --- |

—

În al patrulea rând, se susține că autoritățile districtuale care nu participă la NDLA (Oslo și Akershus) (59) riscă să obțină materiale didactice de o calitate mai slabă din partea editurilor, din cauza reducerii capacității editurilor de a concura. AEN face referire la cercetarea privind resursele educaționale deschise (RED), care a concluzionat că „programele RED finanțate de guvern pot restrânge oferta de care dispun profesorii și cei ce învață, fiindcă afectează capacitatea furnizorilor din sectorul privat de a concura și, în acest mod, încrederea necesară pentru a investi, prin urmare acești furnizori se retrag progresiv de pe piață” (a se vedea observațiile de terță parte formulate de Asociația Internațională a Editorilor).

| (56) | AEN formulează obiecții cu privire la evaluarea primară și la constatările deciziei 136/13/COL a Autorității, prin care Autoritatea a indicat că NDLA nu s-a calificat ca întreprindere și, prin urmare, nu face obiectul regulilor privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(56)

AEN formulează obiecții cu privire la evaluarea primară și la constatările deciziei 136/13/COL a Autorității, prin care Autoritatea a indicat că NDLA nu s-a calificat ca întreprindere și, prin urmare, nu face obiectul regulilor privind ajutorul de stat.

| (57) | AEN susține că reducerea bugetelor de achiziții ale autorităților districtuale pentru materialele didactice are o legătură directă cu crearea NDLA. Din perspectiva AEN, această reducere explică reducerea dimensiunii pieței, astfel cum demonstrează scăderea cifrei de afaceri brute pentru cărțile vândute liceelor (392 de milioane NOK în 2008 și 255 de milioane NOK până la 264 de milioane în anii 2010 până în 2012). AEN pretinde că aceste cifre dovedesc că exista o piață, cel puțin înainte de crearea NDLA. De asemenea, AEN se referă la punctul 13 din Orientările Autorității privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea de servicii de interes economic general („SIEG”) (60) pentru a argumenta că, în ciuda „închiderii pieței [producția in-house] o activitate economică poate exista atunci când alți operatori sunt dispuși și capabili să furnizeze serviciul” și că natura nonprofit a NDLA nu modifică evaluarea acesteia ca întreprindere, atâta timp cât „oferta se află în concurență cu aceea a altor operatori având un scop lucrativ” (61). |
| --- | --- |

(57)

AEN susține că reducerea bugetelor de achiziții ale autorităților districtuale pentru materialele didactice are o legătură directă cu crearea NDLA. Din perspectiva AEN, această reducere explică reducerea dimensiunii pieței, astfel cum demonstrează scăderea cifrei de afaceri brute pentru cărțile vândute liceelor (392 de milioane NOK în 2008 și 255 de milioane NOK până la 264 de milioane în anii 2010 până în 2012). AEN pretinde că aceste cifre dovedesc că exista o piață, cel puțin înainte de crearea NDLA. De asemenea, AEN se referă la punctul 13 din Orientările Autorității privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea de servicii de interes economic general („SIEG”) (60) pentru a argumenta că, în ciuda „închiderii pieței [producția in-house] o activitate economică poate exista atunci când alți operatori sunt dispuși și capabili să furnizeze serviciul” și că natura nonprofit a NDLA nu modifică evaluarea acesteia ca întreprindere, atâta timp cât „oferta se află în concurență cu aceea a altor operatori având un scop lucrativ” (61).

| (58) | Cu privire la evaluarea criteriilor Altmark
   (62), AEN susține că acestea nu sunt îndeplinite, deoarece consideră că NDLA este foarte ineficientă. |
| --- | --- |

(58)

Cu privire la evaluarea criteriilor Altmark
   (62), AEN susține că acestea nu sunt îndeplinite, deoarece consideră că NDLA este foarte ineficientă.

| (59) | De asemenea, se susține că NDLA nu produce un produs doar în caz de disfuncționalitate a pieței, ci și în cazurile în care un asemenea produs este deja disponibil pe piață. AEN face referire la orientările Autorității cu privire la SIEG punctul 13 în care se menționează că „statele AELS nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja [...] de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață”. |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, se susține că NDLA nu produce un produs doar în caz de disfuncționalitate a pieței, ci și în cazurile în care un asemenea produs este deja disponibil pe piață. AEN face referire la orientările Autorității cu privire la SIEG punctul 13 în care se menționează că „statele AELS nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja [...] de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață”.

| (60) | În cele din urmă, în ceea ce privește evaluarea NDLA ca furnizor de SIEG, este criticată lipsa transparenței. În această privință, AEN face referire la condițiile din Directiva privind transparența 2006/111/CE (63), afirmându-se că acestea nu au fost îndeplinite de NDLA. |
| --- | --- |

(60)

În cele din urmă, în ceea ce privește evaluarea NDLA ca furnizor de SIEG, este criticată lipsa transparenței. În această privință, AEN face referire la condițiile din Directiva privind transparența 2006/111/CE (63), afirmându-se că acestea nu au fost îndeplinite de NDLA.

5.2.   ALTE TERȚE PĂRȚI

| (61) | Autoritatea a primit observații din partea a 11 terțe părți interesate, anume: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Federația Europeană a Editorilor (FEP), Camera Poloneză a Cărților, Asociația Franceză a Editorilor, Camera de Comerț și Industrie din Slovenia, Asociația Daneză a Editorilor, Asociația Editorilor (Regatul Unit) Asociația Internațională a Editorilor (IPA), Asociația Editorilor din Belgia (ADEB), Asociația Editorilor și Vânzătorilor de Carte din Serbia și Asociația Suedeză a Editorilor de Cărți Educative. |
| --- | --- |

(61)

Autoritatea a primit observații din partea a 11 terțe părți interesate, anume: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Federația Europeană a Editorilor (FEP), Camera Poloneză a Cărților, Asociația Franceză a Editorilor, Camera de Comerț și Industrie din Slovenia, Asociația Daneză a Editorilor, Asociația Editorilor (Regatul Unit) Asociația Internațională a Editorilor (IPA), Asociația Editorilor din Belgia (ADEB), Asociația Editorilor și Vânzătorilor de Carte din Serbia și Asociația Suedeză a Editorilor de Cărți Educative.

| (62) | Toate părțile terțe susțin că producția și furnizarea unor resurse digitale gratuite de către o entitate condusă de stat precum NDLA reprezintă o concurență neloială subvenționată de stat și ar trebui considerată ca reprezentând ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(62)

Toate părțile terțe susțin că producția și furnizarea unor resurse digitale gratuite de către o entitate condusă de stat precum NDLA reprezintă o concurență neloială subvenționată de stat și ar trebui considerată ca reprezentând ajutor ilegal.

| (63) | FEP și IPA au transmis observații suplimentare, care sunt prezentate pe scurt mai jos:






  — | Concurența neloială ca urmare a ajutorului acordat NDLA va aduce atingere în mod substanțial capacității editorilor din sectorul privat de a continua furnizarea unor resurse de calitate ridicată pentru această piață. O asemenea concurență neloială va afecta în mod negativ educația din Norvegia și va avea un efect dăunător asupra performanței profesorilor și elevilor; și |
| --- | --- | --- |

(63)

FEP și IPA au transmis observații suplimentare, care sunt prezentate pe scurt mai jos:

—

Concurența neloială ca urmare a ajutorului acordat NDLA va aduce atingere în mod substanțial capacității editorilor din sectorul privat de a continua furnizarea unor resurse de calitate ridicată pentru această piață. O asemenea concurență neloială va afecta în mod negativ educația din Norvegia și va avea un efect dăunător asupra performanței profesorilor și elevilor; și

| — | Strategia cea mai eficace de alocare a finanțării de stat este de a se axa pe partea de cerere (bugetul școlii) și nu de a subvenționa o ofertă de materiale gratuite care nu fac obiectul concurenței (ca în cazul NDLA). În primul caz menționat, profesorii dețin fonduri pentru a alege în mod gratuit dintr-o gamă de resurse de calitate ridicată, inclusiv RED și materialele publicate în mod profesional. |
| --- | --- |

—

Strategia cea mai eficace de alocare a finanțării de stat este de a se axa pe partea de cerere (bugetul școlii) și nu de a subvenționa o ofertă de materiale gratuite care nu fac obiectul concurenței (ca în cazul NDLA). În primul caz menționat, profesorii dețin fonduri pentru a alege în mod gratuit dintr-o gamă de resurse de calitate ridicată, inclusiv RED și materialele publicate în mod profesional.

6.   OBSERVAȚIILE AUTORITĂȚILOR DIN NORVEGIA

| (64) | Autoritățile norvegiene susțin că finanțarea învățământului liceal gratuit nu trebuie considerată drept ajutor de stat, în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. Autoritățile norvegiene subliniază faptul că NDLA achiziționează în principal materiale didactice prin intermediul procedurilor publice de achiziții de pe piață. Doar în cazul în care NDLA nu poate achiziționa materiale de un nivel calitativ suficient, atunci elaborează aceste materiale în colaborare cu profesorii și autoritățile districtuale. |
| --- | --- |

(64)

Autoritățile norvegiene susțin că finanțarea învățământului liceal gratuit nu trebuie considerată drept ajutor de stat, în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. Autoritățile norvegiene subliniază faptul că NDLA achiziționează în principal materiale didactice prin intermediul procedurilor publice de achiziții de pe piață. Doar în cazul în care NDLA nu poate achiziționa materiale de un nivel calitativ suficient, atunci elaborează aceste materiale în colaborare cu profesorii și autoritățile districtuale.

II.   EVALUAREA

1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (65) | În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) SEE „[c]u excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, statele AELS sau din resurse de stat, în orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri este incompatibil cu funcționarea prezentului acord, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante”. |
| --- | --- |

(65)

În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) SEE „[c]u excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, statele AELS sau din resurse de stat, în orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri este incompatibil cu funcționarea prezentului acord, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante”.

1.1.   ACTIVITATEA ECONOMICĂ

| (66) | Reiese din cele de mai sus că regulile privind ajutorul de stat se aplică exclusiv avantajelor acordate întreprinderilor. Înainte de a examina dacă respectivele condiții privind ajutorul de stat sunt îndeplinite în acest caz, este necesar mai întâi să examinăm dacă NDLA se califică drept întreprindere, în sensul articolului 61 alineatul (1) SEE. Dacă nu este așa, atunci sprijinul acordat NDLA nu se încadrează în scopul articolului 61 alineatul (1) SEE. |
| --- | --- |

(66)

Reiese din cele de mai sus că regulile privind ajutorul de stat se aplică exclusiv avantajelor acordate întreprinderilor. Înainte de a examina dacă respectivele condiții privind ajutorul de stat sunt îndeplinite în acest caz, este necesar mai întâi să examinăm dacă NDLA se califică drept întreprindere, în sensul articolului 61 alineatul (1) SEE. Dacă nu este așa, atunci sprijinul acordat NDLA nu se încadrează în scopul articolului 61 alineatul (1) SEE.

| (67) | Conform jurisprudenței, conceptul de întreprindere cuprinde „[...] orice entitate care exercită o activitate economică, indiferent de statutul juridic al acestei entități și de modul său de finanțare” (64). |
| --- | --- |

(67)

Conform jurisprudenței, conceptul de întreprindere cuprinde „[...] orice entitate care exercită o activitate economică, indiferent de statutul juridic al acestei entități și de modul său de finanțare” (64).

| (68) | Autoritatea observă că NDLA este în mod esențial o cooperare între mai multe autorități districtuale. Astfel, destinatarul fondurilor de stat nu este NDLA, ci autoritățile districtuale individuale care cooperează în cadrul proiectului NDLA. Totuși, precum se specifică mai sus, orice entitate poate fi o întreprindere în sensul regulilor privind ajutorul de stat, indiferent de situația juridică și de modalitatea de finanțare. Prin urmare, întrebarea decisivă este dacă activitatea respectivă poate fi considerată a fi de natură economică. După cum este detaliat mai jos în secțiunea II.1.1.2, Autoritatea a examinat dacă modificarea statutului NDLA, de la o cooperare ad-hoc la crearea acesteia în calitate de cooperare formală între municipii cu începere din data de 1 iulie 2009, a avut vreun impact asupra clasificării activităților NDLA. Autoritatea a concluzionat că modificarea statutului nu a avut niciun impact, deoarece nu au existat diferențe materiale în procesul de luare a deciziilor, în finanțarea sau autonomia NDLA când a avut loc schimbarea statutului. |
| --- | --- |

(68)

Autoritatea observă că NDLA este în mod esențial o cooperare între mai multe autorități districtuale. Astfel, destinatarul fondurilor de stat nu este NDLA, ci autoritățile districtuale individuale care cooperează în cadrul proiectului NDLA. Totuși, precum se specifică mai sus, orice entitate poate fi o întreprindere în sensul regulilor privind ajutorul de stat, indiferent de situația juridică și de modalitatea de finanțare. Prin urmare, întrebarea decisivă este dacă activitatea respectivă poate fi considerată a fi de natură economică. După cum este detaliat mai jos în secțiunea II.1.1.2, Autoritatea a examinat dacă modificarea statutului NDLA, de la o cooperare ad-hoc la crearea acesteia în calitate de cooperare formală între municipii cu începere din data de 1 iulie 2009, a avut vreun impact asupra clasificării activităților NDLA. Autoritatea a concluzionat că modificarea statutului nu a avut niciun impact, deoarece nu au existat diferențe materiale în procesul de luare a deciziilor, în finanțarea sau autonomia NDLA când a avut loc schimbarea statutului.

| (69) | NDLA achiziționează, elaborează și publică materiale didactice în format digital. Reclamantul susține că aceste activități sunt de natură economică. În această privință, reclamantul subliniază că, până în prezent, furnizorii privați elaborau și publicau materiale didactice în format digital. Reclamantul susține că, elaborând și publicând ea însăși materiale didactice în format digital, NDLA a intrat în competiție directă cu acești furnizori privați. |
| --- | --- |

(69)

NDLA achiziționează, elaborează și publică materiale didactice în format digital. Reclamantul susține că aceste activități sunt de natură economică. În această privință, reclamantul subliniază că, până în prezent, furnizorii privați elaborau și publicau materiale didactice în format digital. Reclamantul susține că, elaborând și publicând ea însăși materiale didactice în format digital, NDLA a intrat în competiție directă cu acești furnizori privați.

| (70) | Autoritatea observă că o activitate economică este orice activitate constând în furnizarea unor bunuri și servicii pe o piață (65). Existența sau nu a pieței respective depinde de modul de organizare din statul respectiv (66), iar clasificarea unei anumite activități ca fiind economică sau nu se poate schimba în timp. Autoritatea recunoaște că o serie de companii oferă materiale didactice în format digital ca parte a activităților lor economice. |
| --- | --- |

(70)

Autoritatea observă că o activitate economică este orice activitate constând în furnizarea unor bunuri și servicii pe o piață (65). Existența sau nu a pieței respective depinde de modul de organizare din statul respectiv (66), iar clasificarea unei anumite activități ca fiind economică sau nu se poate schimba în timp. Autoritatea recunoaște că o serie de companii oferă materiale didactice în format digital ca parte a activităților lor economice.

| (71) | Totuși, din hotărârea Curții de Justiție a AELS Private Barnehagers Landsforbund
   (67), reiese că faptul că o activitate poate fi furnizată de operatori privați ca o activitate economică nu exclude faptul că aceasta poate fi, de asemenea, furnizată de un stat ca o activitate neeconomică. În cauza Private Barnehagers Landsforbund, Curtea de Justiție a AELS a trebuit să evalueze dacă operarea grădinițelor municipale din Norvegia reprezenta o activitate economică. În acest caz, reclamantul a argumentat că singura întrebare relevantă în acea privință era „[...] dacă municipalitățile furnizează servicii pe o anumită piață care ar putea, cel puțin în principiu, fi efectuate de către actori privați, cu scopul realizării unui profit”. |
| --- | --- |

(71)

Totuși, din hotărârea Curții de Justiție a AELS Private Barnehagers Landsforbund
   (67), reiese că faptul că o activitate poate fi furnizată de operatori privați ca o activitate economică nu exclude faptul că aceasta poate fi, de asemenea, furnizată de un stat ca o activitate neeconomică. În cauza Private Barnehagers Landsforbund, Curtea de Justiție a AELS a trebuit să evalueze dacă operarea grădinițelor municipale din Norvegia reprezenta o activitate economică. În acest caz, reclamantul a argumentat că singura întrebare relevantă în acea privință era „[...] dacă municipalitățile furnizează servicii pe o anumită piață care ar putea, cel puțin în principiu, fi efectuate de către actori privați, cu scopul realizării unui profit”.

| (72) | Totuși, în hotărârea sa, Curtea de Justiție a AELS a subliniat că „[a]tunci când natura activității derulate de o autoritate publică este evaluată în ceea ce privește regulile ajutorului de stat, nu poate conta dacă activitatea ar putea, în principiu, fi realizată de un operator privat. O asemenea interpretare ar include în esență orice activitate a statului care nu constă în exercitarea autorității publice în noțiunea de activitate economică” (68). Într-adevăr, o asemenea interpretare ar limita în mod nejustificat posibilitatea statelor de a furniza anumite servicii către populație. Există mai multe cauze în care s-a recunoscut că activități similare pot fi realizate atât ca activități neeconomice, cât și economice, doar cele din urmă făcând obiectul normelor privind ajutorul de stat. Acest lucru a fost acceptat de instanțele europene în cauze referitoare la sistemele de sănătate [de exemplu, asigurările de sănătate private și publice (69)], sistemele de fonduri de pensii [de exemplu, fonduri de pensii private și publice (70)] și sectorul educației [de exemplu, grădinițe private și publice (71)]. |
| --- | --- |

(72)

Totuși, în hotărârea sa, Curtea de Justiție a AELS a subliniat că „[a]tunci când natura activității derulate de o autoritate publică este evaluată în ceea ce privește regulile ajutorului de stat, nu poate conta dacă activitatea ar putea, în principiu, fi realizată de un operator privat. O asemenea interpretare ar include în esență orice activitate a statului care nu constă în exercitarea autorității publice în noțiunea de activitate economică” (68). Într-adevăr, o asemenea interpretare ar limita în mod nejustificat posibilitatea statelor de a furniza anumite servicii către populație. Există mai multe cauze în care s-a recunoscut că activități similare pot fi realizate atât ca activități neeconomice, cât și economice, doar cele din urmă făcând obiectul normelor privind ajutorul de stat. Acest lucru a fost acceptat de instanțele europene în cauze referitoare la sistemele de sănătate [de exemplu, asigurările de sănătate private și publice (69)], sistemele de fonduri de pensii [de exemplu, fonduri de pensii private și publice (70)] și sectorul educației [de exemplu, grădinițe private și publice (71)].

| (73) | În Private Barnehagers Landsforbund
   (68), Curtea de Justiție a AELS a explicat că, pentru a se stabili dacă o anumită activitate este sau nu economică, cazurilor referitoare la ajutorul de stat li se pot aplica argumentele Curții de Justiție din hotărârea Humbel
   (72), care se referea la noțiunea de „servicii” în contextul libertăților fundamentale. |
| --- | --- |

(73)

În Private Barnehagers Landsforbund
   (68), Curtea de Justiție a AELS a explicat că, pentru a se stabili dacă o anumită activitate este sau nu economică, cazurilor referitoare la ajutorul de stat li se pot aplica argumentele Curții de Justiție din hotărârea Humbel
   (72), care se referea la noțiunea de „servicii” în contextul libertăților fundamentale.

| (74) | În special în domeniul educației și al cercetării, instanțele europene au susținut că furnizarea anumitor servicii de către instituțiile care fac parte din sistemul de educație publică și sunt finanțate din banii publici nu se califică ca reprezentând furnizare de servicii, în baza articolului 50 CE (în prezent, articolul 57 TFUE). Curtea de Justiție a susținut, în Comisia/Germania (73), bazându-se în special pe hotărârea Humbel, că „prin stabilirea și menținerea unui astfel de sistem de învățământ public, finanțat în general din bugetul public [...], statul nu intenționează să se angajeze în activități remunerate, ci își îndeplinește misiunea în domeniul social, cultural și educativ față de populație” (74). |
| --- | --- |

(74)

În special în domeniul educației și al cercetării, instanțele europene au susținut că furnizarea anumitor servicii de către instituțiile care fac parte din sistemul de educație publică și sunt finanțate din banii publici nu se califică ca reprezentând furnizare de servicii, în baza articolului 50 CE (în prezent, articolul 57 TFUE). Curtea de Justiție a susținut, în Comisia/Germania (73), bazându-se în special pe hotărârea Humbel, că „prin stabilirea și menținerea unui astfel de sistem de învățământ public, finanțat în general din bugetul public [...], statul nu intenționează să se angajeze în activități remunerate, ci își îndeplinește misiunea în domeniul social, cultural și educativ față de populație” (74).

| (75) | Ca urmare a modificării Legii educației (a se vedea considerentul 20 de mai sus), statul norvegian a decis că furnizarea materialelor didactice, inclusiv a materialelor didactice în format digital, va fi oferită în mod gratuit elevilor. Această nouă prevedere face parte integrantă din sistemul public de educație. Următoarea întrebare la care trebuie să se răspundă se referă la punerea în practică a acestei prevederi, deci calificarea activității în discuție drept economică sau neeconomică va depinde de (i) obiectivul acesteia și (ii) de modul de realizare. |
| --- | --- |

(75)

Ca urmare a modificării Legii educației (a se vedea considerentul 20 de mai sus), statul norvegian a decis că furnizarea materialelor didactice, inclusiv a materialelor didactice în format digital, va fi oferită în mod gratuit elevilor. Această nouă prevedere face parte integrantă din sistemul public de educație. Următoarea întrebare la care trebuie să se răspundă se referă la punerea în practică a acestei prevederi, deci calificarea activității în discuție drept economică sau neeconomică va depinde de (i) obiectivul acesteia și (ii) de modul de realizare.

1.1.1.   
  Obiectiv

| (76) | Statul, prin înființarea și menținerea entității respective, nu trebuie să caute să se angajeze în activități profitabile, ci trebuie să-și exercite puterea pentru a-și îndeplini obligațiile față de populație (75). Conform jurisprudenței consacrate, care este, de asemenea, reflectată în practica decizională a Comisiei Europene, prin înființarea și întreținerea sistemului național de educație statul își îndeplinește obligațiile către populație în domeniul social, cultural și educațional (76). În această privință, guvernul norvegian a decis, pe parcursul reformei educaționale din 2006, că statul va oferi materiale didactice în mod gratuit, iar toate autoritățile districtuale, cu excepția celei din Oslo, au decis să respecte această obligație punând în comun resursele de care dispun, prin înființarea NDLA. Conform celor declarate de autoritățile norvegiene, obiectivul NDLA constă în furnizarea materialelor didactice în format digital. Pentru îndeplinirea acestei obligații, NDLA încearcă în primul rând să achiziționeze materialele didactice prin proceduri de achiziții publice pe piață. În cazurile în care NDLA nu poate achiziționa materiale adecvate, aceasta le va elabora în strânsă colaborare cu profesorii și cu autoritățile districtuale participante (77). |
| --- | --- |

(76)

Statul, prin înființarea și menținerea entității respective, nu trebuie să caute să se angajeze în activități profitabile, ci trebuie să-și exercite puterea pentru a-și îndeplini obligațiile față de populație (75). Conform jurisprudenței consacrate, care este, de asemenea, reflectată în practica decizională a Comisiei Europene, prin înființarea și întreținerea sistemului național de educație statul își îndeplinește obligațiile către populație în domeniul social, cultural și educațional (76). În această privință, guvernul norvegian a decis, pe parcursul reformei educaționale din 2006, că statul va oferi materiale didactice în mod gratuit, iar toate autoritățile districtuale, cu excepția celei din Oslo, au decis să respecte această obligație punând în comun resursele de care dispun, prin înființarea NDLA. Conform celor declarate de autoritățile norvegiene, obiectivul NDLA constă în furnizarea materialelor didactice în format digital. Pentru îndeplinirea acestei obligații, NDLA încearcă în primul rând să achiziționeze materialele didactice prin proceduri de achiziții publice pe piață. În cazurile în care NDLA nu poate achiziționa materiale adecvate, aceasta le va elabora în strânsă colaborare cu profesorii și cu autoritățile districtuale participante (77).

| (77) | Conform reclamantului, din hotărârile pronunțate în cauzele Humbel și Private Barnehagers Landsforbund reiese că, în timp ce activitățile la care fac referire aceste hotărâri (și anume oferirea de cursuri și de locuri în grădinițe) fac obiectul sistemului de educație publică, alte activități (precum achiziția, elaborarea și furnizarea de materiale didactice în format digital) nu fac obiectul sistemului de educație publică, în special dacă exista deja o piață pentru asemenea activități înainte de începutul activităților statului. |
| --- | --- |

(77)

Conform reclamantului, din hotărârile pronunțate în cauzele Humbel și Private Barnehagers Landsforbund reiese că, în timp ce activitățile la care fac referire aceste hotărâri (și anume oferirea de cursuri și de locuri în grădinițe) fac obiectul sistemului de educație publică, alte activități (precum achiziția, elaborarea și furnizarea de materiale didactice în format digital) nu fac obiectul sistemului de educație publică, în special dacă exista deja o piață pentru asemenea activități înainte de începutul activităților statului.

| (78) | Totuși, Autoritatea nu observă niciun fel de indicii conform cărora Curtea de Justiție sau Curtea AELS a intenționat să limiteze activitățile care se încadrează în sfera educației publice, în modul sugerat de reclamant (de exemplu, la predarea efectivă și furnizarea serviciilor din grădinițe). Din contră, Autoritatea observă că statele AELS dispun în general de o amplă marjă de discreție când aleg activitățile pe care intenționează să le ofere populației în chestiuni legate de politica socială, culturală și educațională (78). |
| --- | --- |

(78)

Totuși, Autoritatea nu observă niciun fel de indicii conform cărora Curtea de Justiție sau Curtea AELS a intenționat să limiteze activitățile care se încadrează în sfera educației publice, în modul sugerat de reclamant (de exemplu, la predarea efectivă și furnizarea serviciilor din grădinițe). Din contră, Autoritatea observă că statele AELS dispun în general de o amplă marjă de discreție când aleg activitățile pe care intenționează să le ofere populației în chestiuni legate de politica socială, culturală și educațională (78).

| (79) | Autoritatea observă că achiziția, elaborarea și furnizarea materialelor didactice sunt legate de furnizarea conținutului de predat și, în acest mod, sunt strâns legate de activitatea efectivă de predare. Autoritatea consideră că activitățile care sunt realizate de NDLA pentru ca autoritățile districtuale să își îndeplinească funcțiile lor educaționale sunt îmbinate cu obligațiile sociale, care nu pot fi comparate cu o ofertă cu caracter comercial și că subvențiile sunt acordate exclusiv pentru îndeplinirea unei funcții educaționale foarte specifice. Într-adevăr, materialele achiziționate și produse de NDLA sunt adaptate anume pentru îndeplinirea nevoilor programei școlare naționale a elevilor și profesorilor din învățământul liceal. Totuși, reclamantul a susținut că este important să se facă distincție dintre activitățile care sunt necesare pentru furnizarea educației publice și cele care nu sunt – reclamantul ilustrează acest punct menționând că NDLA ar putea începe să producă mobilier pentru școli, ceea ce, susține reclamantul, nu ar face parte din sfera educației publice. În această privință, reclamantul menționează că producerea unor materiale de predare în format digital nu reprezintă o parte inerentă a obligației de serviciu public și, în acest mod, nu ar trebui să fie considerată drept o activitate economică (79). |
| --- | --- |

(79)

Autoritatea observă că achiziția, elaborarea și furnizarea materialelor didactice sunt legate de furnizarea conținutului de predat și, în acest mod, sunt strâns legate de activitatea efectivă de predare. Autoritatea consideră că activitățile care sunt realizate de NDLA pentru ca autoritățile districtuale să își îndeplinească funcțiile lor educaționale sunt îmbinate cu obligațiile sociale, care nu pot fi comparate cu o ofertă cu caracter comercial și că subvențiile sunt acordate exclusiv pentru îndeplinirea unei funcții educaționale foarte specifice. Într-adevăr, materialele achiziționate și produse de NDLA sunt adaptate anume pentru îndeplinirea nevoilor programei școlare naționale a elevilor și profesorilor din învățământul liceal. Totuși, reclamantul a susținut că este important să se facă distincție dintre activitățile care sunt necesare pentru furnizarea educației publice și cele care nu sunt – reclamantul ilustrează acest punct menționând că NDLA ar putea începe să producă mobilier pentru școli, ceea ce, susține reclamantul, nu ar face parte din sfera educației publice. În această privință, reclamantul menționează că producerea unor materiale de predare în format digital nu reprezintă o parte inerentă a obligației de serviciu public și, în acest mod, nu ar trebui să fie considerată drept o activitate economică (79).

| (80) | Autoritatea consideră, în contradicție cu opinia reclamantului, că producția de mobilier nu poate fi comparată cu producerea de materiale de predare, destinate să susțină programa școlară națională. Într-adevăr, producerea materialelor de predare este strâns legată de activitățile de predare din sistemul educațional public, ceea ce este puțin probabil să se aplice în cazul producției de mobilier. |
| --- | --- |

(80)

Autoritatea consideră, în contradicție cu opinia reclamantului, că producția de mobilier nu poate fi comparată cu producerea de materiale de predare, destinate să susțină programa școlară națională. Într-adevăr, producerea materialelor de predare este strâns legată de activitățile de predare din sistemul educațional public, ceea ce este puțin probabil să se aplice în cazul producției de mobilier.

1.1.2.   
  Natura deschisă a site-ului web

| (81) | În ceea ce privește natura deschisă a site-ului web, reclamantul și terțele părți au susținut că acesta este un element problematic, declarând că: „[î]n mod ironic, programele RED finanțate de guvern pot restrânge oferta de care dispun profesorii și cei ce învață, fiindcă afectează capacitatea furnizorilor din sectorul privat de a concura și, în acest mod, încrederea necesară pentru a investi, prin urmare acești furnizori se retrag progresiv de pe piață” (80). Conform celor detaliate mai sus, natura deschisă nu schimbă evaluarea Autorității privind natura neeconomică a materialului de pe site-ul web. |
| --- | --- |

(81)

În ceea ce privește natura deschisă a site-ului web, reclamantul și terțele părți au susținut că acesta este un element problematic, declarând că: „[î]n mod ironic, programele RED finanțate de guvern pot restrânge oferta de care dispun profesorii și cei ce învață, fiindcă afectează capacitatea furnizorilor din sectorul privat de a concura și, în acest mod, încrederea necesară pentru a investi, prin urmare acești furnizori se retrag progresiv de pe piață” (80). Conform celor detaliate mai sus, natura deschisă nu schimbă evaluarea Autorității privind natura neeconomică a materialului de pe site-ul web.

| (82) | Autoritatea observă că, în domeniul educației, părțile contractante nu numai că dețin un nivel considerabil de discreție cu privire la luarea de decizii referitoare la obligațiile care le revin, dar și în stabilirea modului de îndeplinire a obiectivului. Autoritățile norvegiene au optat să păstreze site-ul web al NDLA deschis. Efectul deciziei respective este că distribuția materialelor didactice în format digital nu este limitată la elevii înscriși în anumite școli din anumite districte. Totuși, răspândirea cunoștințelor în afara cercului imediat al destinatarilor avuți în vedere este o practică comună a tradițiilor de predare din Europa. Astfel, conferințele de la universitățile publice din Europa sunt în mod obișnuit deschise pentru publicul larg, iar universitățile pun la dispoziție online prezentări video și audio-video ale conferințelor. Aceste practici pot fi considerate drept o extindere a misiunii de educație, ceea ce nu atrage în mod automat concluzia că activitățile prezintă o natură economică. De fapt, în acest caz specific, materialele didactice reprezintă baza și cadrul pentru predare. De asemenea, acest lucru este subliniat de faptul că dezvoltarea materialelor didactice depinde de programa școlară care este stabilită de autoritățile publice. Acest punct este, de asemenea, reflectat de sfera activităților NDLA din actul constitutiv, care se referă la obiectivul de a furniza materiale didactice în format digital adaptate nevoilor elevilor și profesorilor. Această evaluare nu este modificată de faptul că activitățile au fost lansate pe piață înainte de activitățile statului, deoarece nu poate conta dacă activitatea ar putea fi efectuată (sau a fost efectuată într-adevăr) de un operator privat (81). |
| --- | --- |

(82)

Autoritatea observă că, în domeniul educației, părțile contractante nu numai că dețin un nivel considerabil de discreție cu privire la luarea de decizii referitoare la obligațiile care le revin, dar și în stabilirea modului de îndeplinire a obiectivului. Autoritățile norvegiene au optat să păstreze site-ul web al NDLA deschis. Efectul deciziei respective este că distribuția materialelor didactice în format digital nu este limitată la elevii înscriși în anumite școli din anumite districte. Totuși, răspândirea cunoștințelor în afara cercului imediat al destinatarilor avuți în vedere este o practică comună a tradițiilor de predare din Europa. Astfel, conferințele de la universitățile publice din Europa sunt în mod obișnuit deschise pentru publicul larg, iar universitățile pun la dispoziție online prezentări video și audio-video ale conferințelor. Aceste practici pot fi considerate drept o extindere a misiunii de educație, ceea ce nu atrage în mod automat concluzia că activitățile prezintă o natură economică. De fapt, în acest caz specific, materialele didactice reprezintă baza și cadrul pentru predare. De asemenea, acest lucru este subliniat de faptul că dezvoltarea materialelor didactice depinde de programa școlară care este stabilită de autoritățile publice. Acest punct este, de asemenea, reflectat de sfera activităților NDLA din actul constitutiv, care se referă la obiectivul de a furniza materiale didactice în format digital adaptate nevoilor elevilor și profesorilor. Această evaluare nu este modificată de faptul că activitățile au fost lansate pe piață înainte de activitățile statului, deoarece nu poate conta dacă activitatea ar putea fi efectuată (sau a fost efectuată într-adevăr) de un operator privat (81).

| (83) | Prin urmare, Autoritatea concluzionează că natura deschisă a site-ului web nu implică faptul că activitățile NDLA sunt de natură economică. |
| --- | --- |

(83)

Prin urmare, Autoritatea concluzionează că natura deschisă a site-ului web nu implică faptul că activitățile NDLA sunt de natură economică.

1.1.3.   
  Statutul juridic, de la cooperarea ad-hoc până la cea între municipii, nu a avut niciun efect asupra procesului de luare a deciziilor și nu poate avea niciun impact asupra clasificării activităților ca nefiind neeconomice

| (84) | În hotărârea de anulare a deciziei, Curtea de Justiție a AELS a tratat diverse aspecte cu privire nu numai la natura activității ca atare, dar și la aspectele organizatorice ale NDLA, finanțarea și autonomia acesteia. Aceste aspecte se referă la punerea în practică a cerinței de furnizare a materialelor didactice în format digital și sunt tratate mai jos. |
| --- | --- |

(84)

În hotărârea de anulare a deciziei, Curtea de Justiție a AELS a tratat diverse aspecte cu privire nu numai la natura activității ca atare, dar și la aspectele organizatorice ale NDLA, finanțarea și autonomia acesteia. Aceste aspecte se referă la punerea în practică a cerinței de furnizare a materialelor didactice în format digital și sunt tratate mai jos.

| (85) | Schimbarea statutului juridic de la cooperarea ad-hoc la cooperarea oficială între municipii, în conformitate cu Legea administrației publice locale, secțiunea 27 nu are niciun efect asupra procesului de luare a deciziilor (și nici schimbarea finanțării nu are implicații asupra organizării NDLA). |
| --- | --- |

(85)

Schimbarea statutului juridic de la cooperarea ad-hoc la cooperarea oficială între municipii, în conformitate cu Legea administrației publice locale, secțiunea 27 nu are niciun efect asupra procesului de luare a deciziilor (și nici schimbarea finanțării nu are implicații asupra organizării NDLA).

| (86) | Reclamantul nu a susținut că scopul activităților NDLA s-a schimbat de la faza de cooperare ad-hoc la înființarea oficială ca o cooperare între municipii. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a AELS atrage atenția că lipsa informațiilor despre modul în care autoritățile municipale și-au organizat cooperarea pentru respectarea obligațiilor care le reveneau de a furniza materiale didactice în format digital în faza ad-hoc de cooperare a NDLA poate avea un impact asupra clasificării activităților ca nefiind neeconomice. Din acest motiv, Curtea a subliniat că Autoritatea ar fi trebuit să efectueze o investigație cu privire la efectele schimbării statutului juridic asupra procesului de luare a deciziilor din cadrul NDLA (82). |
| --- | --- |

(86)

Reclamantul nu a susținut că scopul activităților NDLA s-a schimbat de la faza de cooperare ad-hoc la înființarea oficială ca o cooperare între municipii. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a AELS atrage atenția că lipsa informațiilor despre modul în care autoritățile municipale și-au organizat cooperarea pentru respectarea obligațiilor care le reveneau de a furniza materiale didactice în format digital în faza ad-hoc de cooperare a NDLA poate avea un impact asupra clasificării activităților ca nefiind neeconomice. Din acest motiv, Curtea a subliniat că Autoritatea ar fi trebuit să efectueze o investigație cu privire la efectele schimbării statutului juridic asupra procesului de luare a deciziilor din cadrul NDLA (82).

| (87) | Structura de gestionare a entității NDLA nu s-a modificat când aceasta a devenit o cooperare între municipii în baza Legii administrației locale (83). Mai mult, sfera de competență a NDLA și procesele de luare a deciziilor nu s-au modificat. Ca atare, sfera de competență decizională a NDLA nu s-a modificat. |
| --- | --- |

(87)

Structura de gestionare a entității NDLA nu s-a modificat când aceasta a devenit o cooperare între municipii în baza Legii administrației locale (83). Mai mult, sfera de competență a NDLA și procesele de luare a deciziilor nu s-au modificat. Ca atare, sfera de competență decizională a NDLA nu s-a modificat.

| (88) | Autoritatea a comparat structura NDLA în faza sa de cooperare ad-hoc (84) cu structura în faza de cooperare între municipii (85) și a concluzionat că nu există diferențe semnificative. Scopul NDLA în ambele faze a fost de a elabora și a oferi materiale didactice gratuite în format digital pentru toate materiile din liceu (86). Mai mult, în ambele faze, NDLA era alcătuită dintr-un trio similar de organisme de luare a deciziilor. FFU a devenit Consiliul de supraveghere al cooperării în baza Legii administrației locale, iar Consiliul de administrație, alcătuit din cinci membri, a fost numit de Consiliul de supraveghere, la fel ca în faza de cooperare ad-hoc, când Consiliul de administrație a fost numit de FFU. De asemenea, componența grupului/consiliului de administrație cuprinde aceeași membri în ambele faze, și anume, liderul FFU și cel puțin un reprezentant al fiecărei regiuni de învățământ (regiunea de sud, regiunea de sud-vest și regiunea de est) (87). În cele din urmă, în ambele faze NDLA a desemnat o echipă responsabilă pentru gestionarea curentă (88). |
| --- | --- |

(88)

Autoritatea a comparat structura NDLA în faza sa de cooperare ad-hoc (84) cu structura în faza de cooperare între municipii (85) și a concluzionat că nu există diferențe semnificative. Scopul NDLA în ambele faze a fost de a elabora și a oferi materiale didactice gratuite în format digital pentru toate materiile din liceu (86). Mai mult, în ambele faze, NDLA era alcătuită dintr-un trio similar de organisme de luare a deciziilor. FFU a devenit Consiliul de supraveghere al cooperării în baza Legii administrației locale, iar Consiliul de administrație, alcătuit din cinci membri, a fost numit de Consiliul de supraveghere, la fel ca în faza de cooperare ad-hoc, când Consiliul de administrație a fost numit de FFU. De asemenea, componența grupului/consiliului de administrație cuprinde aceeași membri în ambele faze, și anume, liderul FFU și cel puțin un reprezentant al fiecărei regiuni de învățământ (regiunea de sud, regiunea de sud-vest și regiunea de est) (87). În cele din urmă, în ambele faze NDLA a desemnat o echipă responsabilă pentru gestionarea curentă (88).

| (89) | Așa cum s-a confirmat de către autoritățile norvegiene, schimbarea statutului legal de la faza cooperării ad-hoc la faza cooperării între municipii în conformitate cu Legea administrației locale secțiunea 27 nu a avut niciun efect asupra procesului de luare a deciziilor, ceea ce este, de asemenea, ilustrat și confirmat de informațiile prezentate pe scurt mai jos (89). |
| --- | --- |

(89)

Așa cum s-a confirmat de către autoritățile norvegiene, schimbarea statutului legal de la faza cooperării ad-hoc la faza cooperării între municipii în conformitate cu Legea administrației locale secțiunea 27 nu a avut niciun efect asupra procesului de luare a deciziilor, ceea ce este, de asemenea, ilustrat și confirmat de informațiile prezentate pe scurt mai jos (89).

| (90) | Sursa principală a finanțării NDLA nu s-a modificat în timp (fonduri de stat); s-a modificat, mai degrabă, modul în care fondurile au fost canalizate către NDLA. Astfel, în primele etape ale NDLA, fondurile erau primite direct de la Ministerul Educației și Cercetării, în timp ce, ulterior, NDLA a fost finanțată din bugetele autorităților districtuale participante (bugetele respective fiind finanțate printr-un program general de granturi). Rămâne valabil că NDLA a fost și este finanțată integral de autoritățile publice și că distribuie în mod gratuit materialele didactice. Școlile și elevii nu plătesc nicio contribuție către NDLA. De asemenea, Autoritatea observă că nu există niciun fel de indicii conform cărora NDLA se implică în orice altă formă de activitate care ar putea fi considerată ca fiind de natură economică. Nu există nicio legătură între costurile efective ale serviciului furnizat și onorariul achitat de către cei care beneficiază de pe urma acestei activități. Mai mult, activitățile NDLA sunt finanțate în totalitate din fonduri publice și nu prin remunerație (90). |
| --- | --- |

(90)

Sursa principală a finanțării NDLA nu s-a modificat în timp (fonduri de stat); s-a modificat, mai degrabă, modul în care fondurile au fost canalizate către NDLA. Astfel, în primele etape ale NDLA, fondurile erau primite direct de la Ministerul Educației și Cercetării, în timp ce, ulterior, NDLA a fost finanțată din bugetele autorităților districtuale participante (bugetele respective fiind finanțate printr-un program general de granturi). Rămâne valabil că NDLA a fost și este finanțată integral de autoritățile publice și că distribuie în mod gratuit materialele didactice. Școlile și elevii nu plătesc nicio contribuție către NDLA. De asemenea, Autoritatea observă că nu există niciun fel de indicii conform cărora NDLA se implică în orice altă formă de activitate care ar putea fi considerată ca fiind de natură economică. Nu există nicio legătură între costurile efective ale serviciului furnizat și onorariul achitat de către cei care beneficiază de pe urma acestei activități. Mai mult, activitățile NDLA sunt finanțate în totalitate din fonduri publice și nu prin remunerație (90).

1.1.4.   
  Punerea în comun de către autoritățile districtuale a resurselor de stat pentru îndeplinirea obligației acestora de a furniza materiale didactice în format digital în cadrul unei cooperări între municipii are o natură neeconomică

| (91) | Autoritatea a concluzionat că activitățile NDLA vizând furnizarea materialelor didactice în format digital sunt strâns legate de misiunea educațională mai largă a autorităților districtuale și că acestea nu au o natură economică. În rândurile următoare, Autoritatea examinează o chestiune ridicată de Curtea de Justiție a AELS. |
| --- | --- |

(91)

Autoritatea a concluzionat că activitățile NDLA vizând furnizarea materialelor didactice în format digital sunt strâns legate de misiunea educațională mai largă a autorităților districtuale și că acestea nu au o natură economică. În rândurile următoare, Autoritatea examinează o chestiune ridicată de Curtea de Justiție a AELS.

| (92) | Curtea de Justiție a AELS a concluzionat că nu reiese clar din decizie dacă obligația de a furniza în mod gratuit materiale didactice în format digital intră în responsabilitatea autorităților districtuale sau a NDLA (91). Curtea de Justiție a AELS a subliniat că, în decizie, Autoritatea „se referă la legislația norvegiană și precizează că aceasta impune țărilor să le furnizeze elevilor, în mod gratuit, materialele didactice necesare în format tipărit și digital” (92). În plus, Curtea de Justiție a AELS a observat că, în evaluarea autonomiei NDLA, decizia stipulează că NDLA nu poate decide cu privire la plătirea unor taxe de către consumatorul final „[...] deoarece cadrul legal obligă NDLA să furnizeze gratuit serviciile sale” (93). De asemenea, hotărârea se referă la declarația Autorității în cadrul audierii, conform căreia autoritățile districtuale sunt cele care au obligația statutară de furnizare a acestui serviciu în mod gratuit și că au decis să ofere acest serviciu împreună cu NDLA (94). |
| --- | --- |

(92)

Curtea de Justiție a AELS a concluzionat că nu reiese clar din decizie dacă obligația de a furniza în mod gratuit materiale didactice în format digital intră în responsabilitatea autorităților districtuale sau a NDLA (91). Curtea de Justiție a AELS a subliniat că, în decizie, Autoritatea „se referă la legislația norvegiană și precizează că aceasta impune țărilor să le furnizeze elevilor, în mod gratuit, materialele didactice necesare în format tipărit și digital” (92). În plus, Curtea de Justiție a AELS a observat că, în evaluarea autonomiei NDLA, decizia stipulează că NDLA nu poate decide cu privire la plătirea unor taxe de către consumatorul final „[...] deoarece cadrul legal obligă NDLA să furnizeze gratuit serviciile sale” (93). De asemenea, hotărârea se referă la declarația Autorității în cadrul audierii, conform căreia autoritățile districtuale sunt cele care au obligația statutară de furnizare a acestui serviciu în mod gratuit și că au decis să ofere acest serviciu împreună cu NDLA (94).

| (93) | Din această perspectivă, Curtea de Justiție a AELS a considerat că declarațiile menționate mai sus care figurau în decizie reprezentau o contradicție implicită, deoarece nu era clar cine era clientul NDLA. |
| --- | --- |

(93)

Din această perspectivă, Curtea de Justiție a AELS a considerat că declarațiile menționate mai sus care figurau în decizie reprezentau o contradicție implicită, deoarece nu era clar cine era clientul NDLA.

| (94) | Cadrul legal de funcționare a NDLA constă într-o serie de elemente diferite. Mai întâi, există obligații statutare în baza legislației naționale (cum ar fi Legea educației), care sunt impuse autorităților districtuale. Modificarea din 2007 a Legii educației, de exemplu (a se vedea considerentul 20 de mai sus) a impus o obligație asupra autorităților districtuale de a le furniza copiilor din școli materiale în format digital în mod gratuit. În al doilea rând, au existat diverse acte administrative care au fost adoptate pentru ca autoritățile districtuale să îndeplinească această obligație statutară. Acestea au inclus rezoluții (precum rezoluțiile adoptate de autoritățile districtuale), dar și alte acte administrative, precum decizia de acordare a finanțării de către Ministerul Educației și Cercetării din aprilie 2007. În cele din urmă, actul constitutiv al NDLA și mandatul înainte de acesta au pus în aplicare obligația statutară a autorităților districtuale printr-o obligație legală a NDLA de a furniza în mod gratuit materiale în format digital. |
| --- | --- |

(94)

Cadrul legal de funcționare a NDLA constă într-o serie de elemente diferite. Mai întâi, există obligații statutare în baza legislației naționale (cum ar fi Legea educației), care sunt impuse autorităților districtuale. Modificarea din 2007 a Legii educației, de exemplu (a se vedea considerentul 20 de mai sus) a impus o obligație asupra autorităților districtuale de a le furniza copiilor din școli materiale în format digital în mod gratuit. În al doilea rând, au existat diverse acte administrative care au fost adoptate pentru ca autoritățile districtuale să îndeplinească această obligație statutară. Acestea au inclus rezoluții (precum rezoluțiile adoptate de autoritățile districtuale), dar și alte acte administrative, precum decizia de acordare a finanțării de către Ministerul Educației și Cercetării din aprilie 2007. În cele din urmă, actul constitutiv al NDLA și mandatul înainte de acesta au pus în aplicare obligația statutară a autorităților districtuale printr-o obligație legală a NDLA de a furniza în mod gratuit materiale în format digital.

| (95) | Acest cadru a fost, de asemenea, descris în declarația autorităților norvegiene din data de 2 mai 2013 în care acestea au confirmat (i) obligația statutară a autorităților districtuale (a se vedea secțiunea 1 din declarație), (ii) obligația impusă asupra Consiliului de administrație al NDLA, în faza de cooperare ad-hoc, de a colabora în vederea furnizării unor materiale didactice gratuite în format digital [a se vedea primul punct privind obiectivele în materie de rezultate din mandat (95)] și (iii) faptul că rezoluțiile adoptate de autoritățile districtuale de înființare a NDLA precizau că principalul obiectiv al NDLA este acela de a oferi materiale gratuite în format digital (a se vedea p. 6 din declarație). |
| --- | --- |

(95)

Acest cadru a fost, de asemenea, descris în declarația autorităților norvegiene din data de 2 mai 2013 în care acestea au confirmat (i) obligația statutară a autorităților districtuale (a se vedea secțiunea 1 din declarație), (ii) obligația impusă asupra Consiliului de administrație al NDLA, în faza de cooperare ad-hoc, de a colabora în vederea furnizării unor materiale didactice gratuite în format digital [a se vedea primul punct privind obiectivele în materie de rezultate din mandat (95)] și (iii) faptul că rezoluțiile adoptate de autoritățile districtuale de înființare a NDLA precizau că principalul obiectiv al NDLA este acela de a oferi materiale gratuite în format digital (a se vedea p. 6 din declarație).

| (96) | Ca atare, autoritățile districtuale participante au ales să își îndeplinească obligația statutară de a furniza materiale gratuite în format digital pentru elevi prin crearea cooperării între municipii NDLA care, la rândul său, este reglementată de un cadru legal (inclusiv rezoluțiile autorității districtuale și actul constitutiv) instituit pentru a le permite autorităților districtuale să își îndeplinească obligația statutară. |
| --- | --- |

(96)

Ca atare, autoritățile districtuale participante au ales să își îndeplinească obligația statutară de a furniza materiale gratuite în format digital pentru elevi prin crearea cooperării între municipii NDLA care, la rândul său, este reglementată de un cadru legal (inclusiv rezoluțiile autorității districtuale și actul constitutiv) instituit pentru a le permite autorităților districtuale să își îndeplinească obligația statutară.

| (97) | În concluzie, NDLA poate fi descrisă ca o cooperare între autoritățile districtuale participante care a fost creată pentru a le permite acestora să își pună resursele în comun. Prin urmare, în loc ca fiecare autoritate districtuală să achiziționeze și să elaboreze materiale în format digital, marea majoritate a autorităților districtuale au decis să își combine resursele, pentru îndeplinirea obligațiilor statutare care le revin (acest tip de cooperare între autoritățile districtuale a fost prevăzută de Ministerul Educației și Cercetării când a invitat autoritățile districtuale să depună cereri de finanțare în 2006) (96). Prin urmare, autoritățile districtuale, prin această cooperare, „își exercită competențele pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin față de populație” (97). |
| --- | --- |

(97)

În concluzie, NDLA poate fi descrisă ca o cooperare între autoritățile districtuale participante care a fost creată pentru a le permite acestora să își pună resursele în comun. Prin urmare, în loc ca fiecare autoritate districtuală să achiziționeze și să elaboreze materiale în format digital, marea majoritate a autorităților districtuale au decis să își combine resursele, pentru îndeplinirea obligațiilor statutare care le revin (acest tip de cooperare între autoritățile districtuale a fost prevăzută de Ministerul Educației și Cercetării când a invitat autoritățile districtuale să depună cereri de finanțare în 2006) (96). Prin urmare, autoritățile districtuale, prin această cooperare, „își exercită competențele pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin față de populație” (97).

| (98) | Acest lucru a fost confirmat de către autoritățile norvegiene în declarația lor din data de 31.3.2014, unde se reiterează faptul că respectiva colaborare dintre autoritățile districtuale face parte integrantă din eforturile autorităților districtuale de a furniza educație liceală publică gratuită în Norvegia. |
| --- | --- |

(98)

Acest lucru a fost confirmat de către autoritățile norvegiene în declarația lor din data de 31.3.2014, unde se reiterează faptul că respectiva colaborare dintre autoritățile districtuale face parte integrantă din eforturile autorităților districtuale de a furniza educație liceală publică gratuită în Norvegia.

| (99) | În ceea ce privește chestiunile legate de buget, NDLA nu are nicio putere de decizie. Deși Consiliul său de administrație recomandă un nivel de finanțare pentru bugetul următor, aceasta este doar o recomandare pe care autoritățile districtuale participante o iau în considerare când stabilesc bugetul NDLA. În termeni de achiziții și cumpărare, NDLA respectă o strategie publică de ofertare care a fost adoptată pentru a se asigura conformitatea deplină a licitațiilor publice ale NDLA cu Legea achizițiilor publice (98). |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește chestiunile legate de buget, NDLA nu are nicio putere de decizie. Deși Consiliul său de administrație recomandă un nivel de finanțare pentru bugetul următor, aceasta este doar o recomandare pe care autoritățile districtuale participante o iau în considerare când stabilesc bugetul NDLA. În termeni de achiziții și cumpărare, NDLA respectă o strategie publică de ofertare care a fost adoptată pentru a se asigura conformitatea deplină a licitațiilor publice ale NDLA cu Legea achizițiilor publice (98).

| (100) | În ceea ce privește achiziționarea în sens mai general, competențele NDLA sunt prevăzute în actul constitutiv, care limitează sfera activităților de achiziționare ale NDLA la obiectivele care au fost stabilite pentru NDLA, și anume achiziționarea și elaborarea materialelor didactice în format digital (99). În mod clar, NDLA trebuie să fie capabilă să execute sarcinile care-i revin într-o manieră eficace și nu ar avea sens ca autoritățile districtuale participante sau Consiliul de supraveghere să se implice, de exemplu, la fiecare achiziție a materialelor didactice în format digital. Prin urmare, actul constitutiv oferă o anumită autonomie activităților curente ale NDLA, în special în ceea ce privește achizițiile, dar această autonomie este limitată la sarcinile stabilite ale NDLA și la bugetul acesteia (și anume, nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea cerințelor impuse de stat autorităților districtuale) (100). |
| --- | --- |

(100)

În ceea ce privește achiziționarea în sens mai general, competențele NDLA sunt prevăzute în actul constitutiv, care limitează sfera activităților de achiziționare ale NDLA la obiectivele care au fost stabilite pentru NDLA, și anume achiziționarea și elaborarea materialelor didactice în format digital (99). În mod clar, NDLA trebuie să fie capabilă să execute sarcinile care-i revin într-o manieră eficace și nu ar avea sens ca autoritățile districtuale participante sau Consiliul de supraveghere să se implice, de exemplu, la fiecare achiziție a materialelor didactice în format digital. Prin urmare, actul constitutiv oferă o anumită autonomie activităților curente ale NDLA, în special în ceea ce privește achizițiile, dar această autonomie este limitată la sarcinile stabilite ale NDLA și la bugetul acesteia (și anume, nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea cerințelor impuse de stat autorităților districtuale) (100).

| (101) | În cele din urmă, trebuie observat că jurisprudența Curții de Justiție stabilește cu claritate că nu este nevoie să se facă o disociere între activitățile de cumpărare „și utilizarea ulterioară căreia i se subordonează, pentru a stabili natura activităților de cumpărare” (101). Prin urmare, în măsura în care activitățile NDLA în termeni de furnizare a materialelor didactice gratuite în format digital nu sunt considerate a fi de natură economică, reiese că orice activități conexe de achiziționare nu vor fi nici acestea economice. Având în vedere faptul că actul constitutiv stabilește cu claritate faptul că NDLA poate achiziționa doar bunuri sau servicii care sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivului său (și anume, furnizarea materialelor didactice gratuite în format digital), aceste activități de achiziționare vor fi în mod necesar legate de activitățile neeconomice. |
| --- | --- |

(101)

În cele din urmă, trebuie observat că jurisprudența Curții de Justiție stabilește cu claritate că nu este nevoie să se facă o disociere între activitățile de cumpărare „și utilizarea ulterioară căreia i se subordonează, pentru a stabili natura activităților de cumpărare” (101). Prin urmare, în măsura în care activitățile NDLA în termeni de furnizare a materialelor didactice gratuite în format digital nu sunt considerate a fi de natură economică, reiese că orice activități conexe de achiziționare nu vor fi nici acestea economice. Având în vedere faptul că actul constitutiv stabilește cu claritate faptul că NDLA poate achiziționa doar bunuri sau servicii care sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivului său (și anume, furnizarea materialelor didactice gratuite în format digital), aceste activități de achiziționare vor fi în mod necesar legate de activitățile neeconomice.

| (102) | Din elementele prezentate în cadrul secțiunii I.4.6 de mai sus reiese că NDLA nu are angajați și nici nu dispune de un sediu propriu sau de infrastructură. Majoritatea personalului său constă în angajați ai autorităților districtuale care sunt detașați (cu fracțiune de normă sau cu normă întreagă) la NDLA pe o anumită perioadă de timp. Ulterior, NDLA rambursează autoritatea districtuală relevantă pentru durata pe parcursul căreia angajații săi au lucrat la proiectele NDLA. Restul personalului este compus din consultanți externi care au câștigat licitații în cadrul procedurilor publice de achiziții pe care NDLA le finanțează prin bugetul propriu. Prin urmare, pe de o parte, NDLA nu deține niciun control asupra costurilor majorității personalului său și, pe de altă parte, NDLA are o putere limitată de luare a deciziilor cu privire la serviciile pe care le scoate la licitație, deoarece este limitată de strategia sa de licitații publice și deciziile sale sunt în final supuse controlului autorităților districtuale prin intermediul Consiliului de supraveghere. În consecință, în chestiuni legate de infrastructură și de personal, NDLA are o autonomie foarte redusă. |
| --- | --- |

(102)

Din elementele prezentate în cadrul secțiunii I.4.6 de mai sus reiese că NDLA nu are angajați și nici nu dispune de un sediu propriu sau de infrastructură. Majoritatea personalului său constă în angajați ai autorităților districtuale care sunt detașați (cu fracțiune de normă sau cu normă întreagă) la NDLA pe o anumită perioadă de timp. Ulterior, NDLA rambursează autoritatea districtuală relevantă pentru durata pe parcursul căreia angajații săi au lucrat la proiectele NDLA. Restul personalului este compus din consultanți externi care au câștigat licitații în cadrul procedurilor publice de achiziții pe care NDLA le finanțează prin bugetul propriu. Prin urmare, pe de o parte, NDLA nu deține niciun control asupra costurilor majorității personalului său și, pe de altă parte, NDLA are o putere limitată de luare a deciziilor cu privire la serviciile pe care le scoate la licitație, deoarece este limitată de strategia sa de licitații publice și deciziile sale sunt în final supuse controlului autorităților districtuale prin intermediul Consiliului de supraveghere. În consecință, în chestiuni legate de infrastructură și de personal, NDLA are o autonomie foarte redusă.

| (103) | În cazurile în care activitatea respectivă este efectuată de alte entități decât statul în sine, una dintre chestiunile de stabilit este dacă destinatarul fondurilor (public sau privat) este supus controlului statului și, în special, dacă destinatarul doar aplică legea și nu poate influența condițiile statutare ale serviciilor (și anume nivelul de contribuții, utilizarea activelor și fixarea nivelului beneficiilor) (102). În cazul în care, din contră, destinatarul dispune de o discreție semnificativă față de stat în ceea ce privește parametrii comerciali ai activităților sale (de exemplu, prețuri, costuri, active și angajați), ar fi mai probabil ca acesta să constituie o întreprindere. |
| --- | --- |

(103)

În cazurile în care activitatea respectivă este efectuată de alte entități decât statul în sine, una dintre chestiunile de stabilit este dacă destinatarul fondurilor (public sau privat) este supus controlului statului și, în special, dacă destinatarul doar aplică legea și nu poate influența condițiile statutare ale serviciilor (și anume nivelul de contribuții, utilizarea activelor și fixarea nivelului beneficiilor) (102). În cazul în care, din contră, destinatarul dispune de o discreție semnificativă față de stat în ceea ce privește parametrii comerciali ai activităților sale (de exemplu, prețuri, costuri, active și angajați), ar fi mai probabil ca acesta să constituie o întreprindere.

| (104) | Reclamantul a indicat faptul că NDLA ar trebui considerată drept o întreprindere distinctă de stat sau de autoritățile districtuale de la care a primit fondurile respective. Totuși, în baza informațiilor furnizate Autorității, este clar că NDLA este o parte integrantă a administrației publice și, în orice caz, se supune unui control strict din partea statului. În conformitate cu jurisprudența existentă, o entitate face obiectul controlului din partea autorităților publice (și, prin urmare, nu este independentă față de stat) în cazul în care a primit sarcina sa prin statut și dacă autoritățile publice stabilesc costurile și veniturile activităților sale (103). În această privință, Autoritatea observă că autoritățile districtuale participante, în contextul unei cerințe prevăzute în bugetul revizuit de stat pe anul 2006, au înființat NDLA ca o cooperare între municipii și i-au stabilit sarcinile prin adoptarea de către fiecare autoritate a unor rezoluții identice. |
| --- | --- |

(104)

Reclamantul a indicat faptul că NDLA ar trebui considerată drept o întreprindere distinctă de stat sau de autoritățile districtuale de la care a primit fondurile respective. Totuși, în baza informațiilor furnizate Autorității, este clar că NDLA este o parte integrantă a administrației publice și, în orice caz, se supune unui control strict din partea statului. În conformitate cu jurisprudența existentă, o entitate face obiectul controlului din partea autorităților publice (și, prin urmare, nu este independentă față de stat) în cazul în care a primit sarcina sa prin statut și dacă autoritățile publice stabilesc costurile și veniturile activităților sale (103). În această privință, Autoritatea observă că autoritățile districtuale participante, în contextul unei cerințe prevăzute în bugetul revizuit de stat pe anul 2006, au înființat NDLA ca o cooperare între municipii și i-au stabilit sarcinile prin adoptarea de către fiecare autoritate a unor rezoluții identice.

| (105) | Mai mult, autoritățile districtuale controlează parametrii de cost ai activităților, deoarece aceste costuri sunt limitate la contribuțiile fixate unilateral de autoritățile districtuale prin procesele bugetare normale. Mai mult, NDLA nu poate lua decizii cu privire la costurile angajaților săi sau activele sale, deoarece autoritățile districtuale sunt cele care (i) decid asupra detașării personalului necesar și (ii) oferă spațiile, precum și echipamentele tehnice. În cele din urmă, NDLA nu deține puterile de stabilire a onorariilor pentru clienții finali (elevi sau școli), deoarece cadrul legal obligă NDLA să își ofere serviciile în mod gratuit. |
| --- | --- |

(105)

Mai mult, autoritățile districtuale controlează parametrii de cost ai activităților, deoarece aceste costuri sunt limitate la contribuțiile fixate unilateral de autoritățile districtuale prin procesele bugetare normale. Mai mult, NDLA nu poate lua decizii cu privire la costurile angajaților săi sau activele sale, deoarece autoritățile districtuale sunt cele care (i) decid asupra detașării personalului necesar și (ii) oferă spațiile, precum și echipamentele tehnice. În cele din urmă, NDLA nu deține puterile de stabilire a onorariilor pentru clienții finali (elevi sau școli), deoarece cadrul legal obligă NDLA să își ofere serviciile în mod gratuit.

| (106) | În acest mod, NDLA, în desfășurarea activității sale, nu face decât să aplice legea și nu poate influența nivelul contribuțiilor sale, utilizarea activelor sau fixarea nivelului beneficiilor în modul în care un operator comercial ar face-o. Din contră, NDLA este parte integrantă a administrației publice a autorităților districtuale și, prin urmare, se poate spune că se supune controlului statului. |
| --- | --- |

(106)

În acest mod, NDLA, în desfășurarea activității sale, nu face decât să aplice legea și nu poate influența nivelul contribuțiilor sale, utilizarea activelor sau fixarea nivelului beneficiilor în modul în care un operator comercial ar face-o. Din contră, NDLA este parte integrantă a administrației publice a autorităților districtuale și, prin urmare, se poate spune că se supune controlului statului.

| (107) | Așa cum s-a ilustrat mai sus, NDLA nu poate extinde din proprie inițiativă sfera activităților sale. Autoritățile districtuale sunt în final responsabile pentru acest lucru și decid ce face NDLA, fie prin rezoluții, fie prin intermediul Consiliului de supraveghere (104). Bugetul este stabilit de autoritățile districtuale (în urma unei recomandări din partea Consiliului de administrație), iar NDLA poate doar efectua cheltuieli în urma procedurii de achiziții publice pentru servicii și sau produse care sunt necesare pentru desfășurarea activităților sale. În final, autoritățile districtuale pot întotdeauna anula deciziile Consiliului de administrație, cu alte cuvinte NDLA nu are autoritatea de a extinde sfera activităților sale și nici posibilitatea financiară de a angaja financiar autoritățile districtuale în afara sferei convenite a activităților sale. |
| --- | --- |

(107)

Așa cum s-a ilustrat mai sus, NDLA nu poate extinde din proprie inițiativă sfera activităților sale. Autoritățile districtuale sunt în final responsabile pentru acest lucru și decid ce face NDLA, fie prin rezoluții, fie prin intermediul Consiliului de supraveghere (104). Bugetul este stabilit de autoritățile districtuale (în urma unei recomandări din partea Consiliului de administrație), iar NDLA poate doar efectua cheltuieli în urma procedurii de achiziții publice pentru servicii și sau produse care sunt necesare pentru desfășurarea activităților sale. În final, autoritățile districtuale pot întotdeauna anula deciziile Consiliului de administrație, cu alte cuvinte NDLA nu are autoritatea de a extinde sfera activităților sale și nici posibilitatea financiară de a angaja financiar autoritățile districtuale în afara sferei convenite a activităților sale.

2.   CONCLUZIE

| (108) | În baza celor de mai sus, Autoritatea a concluzionat că NDLA nu se angajează în activități economice și că finanțarea acesteia, prin urmare, nu implică un ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(108)

În baza celor de mai sus, Autoritatea a concluzionat că NDLA nu se angajează în activități economice și că finanțarea acesteia, prin urmare, nu implică un ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Finanțarea NDLA nu implică un ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Prin prezenta decizie, investigația oficială a acestei chestiuni este închisă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 26 iunie 2014.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Frank BÜCHEL

Membru al colegiului

---

(1)  JO C 229, 8.8.2013, p. 31, și Suplimentul SEE nr. 44, 8.8.2013, p. 19.

1

(2)  JO C 92, 29.3.2012, p. 3, și Suplimentul SEE nr. 18, 29.3.2012, p. 3.

2

(3)  Cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening împotriva Autorității de Supraveghere a AELS AELS Ct. Rep [2012], p. 1040.

3

Den norske Forleggerforening

Autorității de Supraveghere a AELS

(4)  JO C 229, 8.8.2013, p. 31, și Suplimentul SEE nr. 44, 8.8.2013, p. 19.

4

(5)  LOV-1992-09-25-107 [Lov om kommuner og fylkeskommuner (kommuneloven)].

5

(6)  În limba norvegiană: „Kunnskapsløftet”.

6

Kunnskapsløftet

(7)  LOV-2008-07-17-61 [Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (Opplæringslova)].

7

(8)  St. prp. Nr. 1 Suplimentul nr. 1 Parlament (2005-2006) cu privire la modificările bugetului de stat propus pe 2006 (în limba norvegiană: „For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006”).

8

(9)  Propunerea nr. 36 către Odelsting (1996-1997), a se vedea p. 171.

9

(10)  LOV-1974-06-21-55, în prezent abrogat (Lov om videregående opplæring), a se vedea secțiunea 35, subsecțiunea 3.

10

(11)  A se vedea propunerea nr. 36 către Odelsting (1996-1997), p. 171 (În limba norvegiană: „Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert.”), precum și scrisoarea guvernului din Norvegia din data de 19 iunie 2006, prin care se stabilesc condițiile și motivele care stau la baza acordării unui grant în valoare de 50 de milioane NOK pentru echipamentul didactic digital: http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/andre/brev/-utvalgte_brev/2006/digitale-laremidler-i-videregaende-oppla.html?id=91754.

11

(12)  LOV-1998-07-17-61 [Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)]; autoritățile norvegiene au transmis, în scrisoarea din data de 2.5.2013 (eveniment nr. 691771), o traducere neoficială a Legii educației, secțiunea 3-1, subsecțiunea 9, formulată după cum urmează în limba norvegiană: „Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift. [...]”.

12

(13)  A se vedea anexa 2 la reclamație, supliment la bugetul de stat [St. prp. nr. 66 (2005-2006)], p. 21, capitolul 225, elementul 62 (eveniment nr. 553728).

13

(14)  A se vedea anexa 3 (eveniment nr. 553729): Scrisoarea din partea Ministerului Educației și Cercetării din data de 19 iunie 2006, cu termen pentru solicitarea de grant din data de 15 august 2006.

14

(15)  A se vedea Anexa 15 (eveniment nr. 553808) la reclamație: Memoriu din partea șefului administrativ al departamentului de educație și instruire al autorității districtuale Sogn og Fjordane, a se vedea linkul http://www.sfj.no/sff/K2PUB.nsf/viewAttachments/C1256B3B0048DA1DC12576320029B7D6/$FILE/09039906.pdf

15

(16)  A se vedea raportul anual al NDLA 2012 (eveniment nr. 672038), p. 5, atașat la declarația autorităților norvegiene din 6 mai 2013. Textul original în limba norvegiană „Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler, [...]”.

16

Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler

(17)  A se vedea Anexa 11 la reclamație: Planul proiectului NDLA din data de 16 februarie 2007 (eveniment nr. 553952), p. 3.

17

(18)  VGI înseamnă «Videregående no. 1» și se referă la primul dintre cei trei ani de educație secundară, în conformitate cu noua reformă «Kunnskapsløftet» din 2006; a se vedea informațiile de pe site-ul web al Direcției pentru Educație și Instruire din Norvegia http://www.udir.no/Vurdering/Vitnemal-og-kompetansebevis/Artikler_vitnemal/Foring-av-vitnemal-og-kompetansebevis-for-videregaende-opplaring-i-Kunnskapsloftet-2014/12-Dispensasjoner-og-forsok-innvilget-av-Utdanningsdirektoratet-1/

18

(19)  A se vedea anexa 4 la reclamație, scrisoarea către autoritățile districtuale din partea Ministerului Educației și Cercetării din data de 20 aprilie 2007 (eveniment nr. 553730), a se vedea al treilea paragraf de la p. 1 și al patrulea paragraf de la p. 2.

19

(20)  A se vedea declarația autorităților norvegiene din data de 9 septembrie 2010 (eveniment nr. 568942), p. 6-8, a se vedea în special tabelul furnizat la p. 6.

20

(21)  A se vedea împărțirea bugetului St. prp. nr. 1 (2006-2007) „cartea galbenă” la adresa: http://www.regjeringen.no/nb/dep/fin/dok/regpubl/stprp/20062007/stprp-nr-1-2006-2007-/10/4.html?id=298021

21

(22)  A se vedea declarația autorităților norvegiene din data de 9.9.2010 (eveniment nr. 568942), p. 6-8, în special tabelul furnizat la pagina 6.

22

(23)  A se vedea considerentul 31 de mai jos.

23

(24)  Autoritatea înțelege că metoda de alocare a rămas neschimbată cu privire la anii 2013 și 2014.

24

(25)  Cifrele sunt furnizate de către guvernul norvegian 9.9.2010 (eveniment nr. 568942), p. 8.

25

(26)  A se vedea Raportul anual 2011, elementul 5.4.1 (evenimentul nr. 672037).

26

(27)  Ibid.

27

(28)  A se vedea Raportul anual 2012, elementul 6.1 (evenimentul nr. 672038).

28

(29)  A se vedea anexa 15 la reclamație (eveniment nr. 553808); memoriu din partea șefului administrativ al departamentului de educație și instruire al autorității districtuale Sogn og Fjordane, a se vedea capitolul Finanțare și extindere la p. 7.

29

(30)  A se vedea răspunsul din partea autorităților din Norvegia din data de 31 martie 2014 (eveniment nr. 703980 și 703991) și documentele atașate 5-22 (eveniment nr. 703987).

30

(31)  Curtea de Justiție a AELS a observat că, în actul constitutiv al NDLA, intrarea în vigoare a cooperării formalizate a fost stabilită pentru data de 1 iulie 2009 [cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening, punctul 115 (citată mai sus)]. În același timp, Curtea de Justiție a AELS a observat că o scrisoare din partea autorităților norvegiene făcea referire la data de 1 ianuarie 2010 ca dată de intrare în vigoare a cooperării între municipii (Curtea de Justiție a AELS face referire la declarația din data de 9 septembrie 2010, p. 3). Din perspectiva celor de mai sus și luându-se în considerare faptul că NDLA era deja activă ca o cooperare ad-hoc înainte de înființarea sa oficială, Curtea de Justiție a AELS a considerat că Autoritatea ar fi trebuit să investigheze efectele modificărilor organizaționale și ale statutului juridic al NDLA asupra procesului său de luare a deciziilor și a surselor de finanțare. De asemenea, Curtea de Justiție a AELS a considerat că Autoritatea ar fi trebuit să investigheze modul în care statutul organizațional și juridic al NDLA s-a modificat în timp [cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening, punctul 117 (citată mai sus)].

31

Den norske Forleggerforening

Den norske Forleggerforening

(32)  Data cererii de grant din partea celor 18 autorități districtuale.

32

(33)  A se vedea Anexa 11 la reclamație, planul proiectului NDLA din data de 16 februarie 2007 (eveniment nr. 553952), p. 14.

33

(34)  Exprimarea în limba norvegiană este: „Forum for fylkesutdanningssjefer”.

34

Forum for fylkesutdanningssjefer

(35)  A se vedea scrisoarea din partea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), p. 7.

35

(36)  Declarația autorităților norvegiene din data de 6.5.2013 (eveniment nr. 672024).

36

(37)  Planul proiectului NDLA, punctele unu și doi de la subcapitolul 2.2.

37

(38)  Decizia adoptată preciza următoarele: „Autoritatea districtuală din Hordaland este responsabilă din punct de vedere legal pentru NDLA, în numele altor autorități districtuale care sunt parte în cadrul proiectului” [traducere neoficială].

38

(39)  Scrisoarea din partea autorităților norvegiene din data de 6.5.2013 (eveniment nr. 672024), p. 6, de la al doilea până la ultimul paragraf.

39

(40)  Actul constitutiv, a se vedea Anexa 10 la reclamație (eveniment nr. 553953), care confirmă că data intrării în vigoare a fost 1.7.2009.

40

(41)  A se vedea scrisoarea din partea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991).

41

(42)  Actul constitutiv modificat din 2012 (a se vedea evenimentele nr. 703991 și 709565). Hordaland a fost prima autoritate districtuală care a adoptat actul constitutiv modificat la data de 16.1.2012, iar Østfold, ultima care a adoptat modificările la data de 25.10.2012; a se vedea e-mailul din partea autorităților norvegiene de la data de 2.6.2014 (eveniment nr. 709742).

42

(43)  În limba norvegiană, „representantskapet” (sau „Styret” în versiunea din 2012 a actului constitutiv).

43

(44)  A se vedea nota 327 la comentariul juridic privind Legea administrației publice locale, secțiunea 27, Gyldendals rettsdata, din partea Jan Fridthjof Bern, redactat la data de 8.3.2012.

44

(45)  În limba norvegiană: „Driftsstyret” (sau „Arbeidsutvalg” în versiunea din 2012 a actului constitutiv).

45

Driftsstyret

(46)  A se vedea considerentul 51 de mai jos pentru detalii ulterioare privind chestiunile financiare și bugetare ale NDLA.

46

(47)  A se vedea răspunsul autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (evenimentele nr. 703980 și 703991) și documentele atașate 5-22 (eveniment nr. 703987). În răspunsul din partea Norvegiei din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), se specifică faptul că cele două autorități districtuale Sogn og Fjordane și Telemark se referă în mod greșit la data de 1.1.2010 în rezoluțiile lor respective. De asemenea, autoritățile norvegiene precizează că, în ciuda faptului că autoritatea districtului Troms, din motive practice, indică în decizia sa că intrarea în vigoare a cooperării are loc la data de 1.1.2010, data corectă ar fi trebuit să fie 1.7.2009.

47

(48)  Declarația autorităților norvegiene din data de 6.5.2013 (eveniment nr. 672024).

48

(49)  Sursa finanțării NDLA a fost prezentată în detaliu în secțiunea 4.3 de mai sus.

49

(50)  În limba norvegiană: „fylkestinget”.

50

fylkestinget

(51)  LOV-1999-07-16-69 [Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)].

51

(52)  A se vedea declarația autorităților norvegiene din data de 7 martie 2011 (eveniment nr. 589528), p. 54.

52

(53)  Această autonomie limitată cu privire la activitățile curente ale NDLA este analizată mai detaliat în cadrul secțiunii de evaluare de mai jos.

53

(54)  Autoritatea districtuală Hordaland acționează în numele tuturor autorităților districtuale participante ca entitate juridică responsabilă de semnarea contractelor.

54

(55)  A se vedea răspunsul din partea Norvegiei din data de 31.3.2014 (evenimentul nr. 703991).

55

(56)  În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile norvegiene, actul constitutiv a fost modificat puțin în 2012 (evenimente nr. 703991 și 709565).

56

(57)  În limba norvegiană: „Buskerud, Telemark, og Vestfold”-innkjøp.

57

Buskerud, Telemark, og Vestfold

(58)  A se vedea declarația autorităților norvegiene din data de 4.3.2011 (eveniment nr. 672032) care a fost atașată la observațiile privind decizia de inițiere.

58

(59)  La momentul transmiterii declarației, Akershus nu revenise încă în cadrul NDLA.

59

(60)  JO L 161, 13.6.2013, p. 12, și Suplimentul SEE nr. 34, 13.6.2013, p. 1.

60

(61)  Cauza C-49/07 MOTOE [2008] ECR I-4863, punctul 27.

61

MOTOE

(62)  Cauza C-280/00 Altmark Trans and Regierungsprasidium Magdeburg [2003] ECR I-7747.

62

Altmark Trans and Regierungsprasidium Magdeburg

(63)  Directiva privind transparența (Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17), încorporată în Acordul SEE anexa XV, punctul 1a; JO L 266, 11.10.2007, p. 15, și Suplimentul SEE nr. 48, 11.10.2007, p. 12, e.i.f. 9.6.2007).

63

(64)  Cauza C-41/90 Höfner and Elser [1991] ECR I-1979, punctul 21.

64

Cauza

41/90 Höfner and Elser

punctul 21

(65)  Cauza C-35/96 Comisia/Italia (CNSD) [1998] ECR I-3851, punctul 36.

65

Comisia/Italia

(66)  Cauzele conexe C-159/91 și C-160/91 Poucet și Pistre [1993] ECR I-637.

66

Poucet și Pistre

(67)  Cauza E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct.Rep. 64.

67

Private Barnehagers Landsforbund

(68)  Ibid., punctul 80.

68

Ibid.

(69)  Cauza C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637.

69

Poucet

(70)  Cauza C-180/98 Pavlov [2000] ECR I-6497.

70

Pavlov

(71)  Cauza E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund (citată mai sus).

71

Private Barnehagers Landsforbund

(72)  Cauza 263/86 Humbel [1988] ECR 5383, punctele 14-21.

72

Humbel

(73)  Cauza C-318/05 Comisia/Germania [2007] ECR I-6957.

73

Comisia/Germania

(74)  Ibid., punctul 68.

74

Ibid.

(75)  Cauza 263/86 Humbel (citat mai sus), punctul 18.

75

Humbel

(76)  Ibid., punctul 18; cauza E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. 64, punctul 82; Decizia Comisiei 118/2000 Franța – Aide aux clubs sportifs professionnels (JO C 333, 28.11.2001, p. 6).

76

Ibid.

Private Barnehagers Landsforbund

Franța – Aide aux clubs sportifs professionnels

(77)  A se vedea scrisoarea autorităților norvegiene din data de 29 noiembrie 2013 (eveniment nr. 691769).

77

(78)  Cauza C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] ECR I-691, punctul 31.

78

Cisal die Battistello Venanzi

(79)  A se vedea observațiile reclamantului privind decizia de inițiere, punctul 46 (eveniment nr. 679680).

79

(80)  A se vedea observațiile reclamantului privind decizia de inițiere, punctul 8 (eveniment nr. 679680).

80

(81)  A se vedea punctul (70) de mai sus.

81

(82)  Cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening (citată mai sus), punctul 117.

82

Den norske Forleggerforening

(83)  Acest lucru este confirmat de declarația autorităților norvegiene din data de 2.5.2013 (eveniment nr. 672024), la p. 6.

83

(84)  A se vedea planul proiectului NDLA; anexa 11 la reclamație (eveniment nr. 553952), p. 2.

84

(85)  Actul constitutiv, a se vedea anexa 10 la reclamație (eveniment nr. 553953).

85

(86)  A se vedea planul proiectului; anexa 11 la reclamație (eveniment nr. 553952), elementul 2.2 „obiectivul în materie de rezultate” liniuța nr. 1, p. 4.

86

(87)  Scrisoarea din partea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), p. 7-8; acest lucru a fost confirmat.

87

(88)  A se vedea planul proiectului, anexa 11 la reclamație (eveniment nr. 553952), elementul 3.1 „sarcinile legate de gestionarea proiectului”, p. 5 și actul constitutiv.

88

(89)  Scrisoarea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), p. 11.

89

(90)  Cauza E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (citată mai sus), punctul 80-83.

90

Private Barnehagers Landsforbund

(91)  Cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening (citată mai sus), punctul 121-123.

91

Den norske Forleggerforening

(92)  Curtea de Justiție a AELS se pare că se referă la punctul 12 și la nota de subsol 4 a deciziei anulate, în conformitate cu care „secțiunile 3-1 și 4A-3 din Legea educației prevăd că autoritatea districtuală este responsabilă să le ofere elevilor materialele didactice necesare în format tipărit și digital, precum și echipament digital, în mod gratuit”.

92

(93)  Curtea de Justiție a AELS se referă la punctul 45 din decizia anulată la punctul 121 al hotărârii.

93

(94)  Cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening (citată mai sus), punctul 123.

94

Den norske Forleggerforening

(95)  Apendicele 24 (eveniment nr. 703987), p. 93.

95

(96)  A se vedea Anexa 3 (eveniment nr. 553729); scrisoarea din partea Ministerului Educației și Cercetării din data de 19 iunie 2006.

96

(97)  Cauza E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (citată mai sus), punctul 80.

97

Private Barnehagers Landsforbund

(98)  LOV-1999-07-16-69 [Lov om offentlig anskaffelse (anskaffelsesloven)].

98

(99)  Achiziționarea de către NDLA este, de asemenea, limitată de fondurile disponibile în cadrul bugetului, deoarece actul constitutiv împiedică NDLA să încheie un contract de credit sau de finanțare.

99

(100)  Scrisoarea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), p. 13. De asemenea, aceste limitări sunt reflectate parțial de Legea administrației locale. În Cartea albă Ot. prp. nr. 42 (1991-92), p. 112, se specifică faptul că „respectivului consiliu i se pot delega numai sarcini care au legătură cu activitatea efectivă de implementat în baza cooperării”. De asemenea, este clar faptul că limitarea puterii de delegare este prevăzută în Legea administrației locale pentru anumite decizii, ca, de exemplu, deciziile referitoare la planul economic (secțiunea 44 nr. 6) și bugetul anual (secțiunea 45 nr. 2); aceste prevederi sunt, de asemenea, aplicabile în cazul relațiilor dintre autoritățile districtuale.

100

(101)  Cauza C-205/03P FENIN/Comisia, ECR [2006] II-6295, punctul 26.

101

FENIN/Comisia

(102)  Cauza C-160/91 Poucet (citată mai sus), punctele 15 și 18; cauzele conexe C-264/01, C-306/01 și C-355/01 AOK Bundesverband și alții [2004] ECR I-2493, punctele 46-57; cauza C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] ECR I-691, punctele 31-46. Aceste cazuri se referă la asigurările sociale și de sănătate. Totuși, faptul că Comisia se referă în mod explicit la aceste cauza în contextul serviciilor profesionale indică faptul că evaluarea se poate aplica în general (a se vedea Comunicarea Comisiei „Raportul privind concurența în sectorul serviciilor profesionale” din data de 9.2.2004 [COM(2004) 83 final, nota de subsol 22].

102

Poucet

AOK Bundesverband și alții

Cisal die Battistello Venanzi

(103)  Cauzele conexe C-264/01, C-306/01 și C-355/01 AOK Bundesverband și altele [2004] ECR I-2493, punctul 52; cauza C-160/91 Poucet (citată mai sus), punctele 11 și 12.

103

AOK Bundesverband și altele

Poucet

(104)  A se vedea scrisoarea autorităților norvegiene din data de 31.3.2014 (eveniment nr. 703991), p. 10, în care se specifică următoarele: „[p]rin urmare, consiliul de administrație nu va avea nicio autoritate de a extinde sfera de activitate a NDLA fără susținerea consiliului de supraveghere”.

104

---

Rectificări

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/60

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 140/2014 al Comisiei din 13 februarie 2014 de autorizare a substanței active spinetoram, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 44 din 14 februarie 2014
  )

La pagina 39, în anexa II referitoare la modificările părții B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, în cea de-a șaptea coloană, intitulată „Dispoziții specifice”, la al cincilea paragraf:

în loc de:

„până la 31 decembrie 2014”,

se va citi:

„în termen de 6 luni de la adoptarea documentului de orientare relevant privind evaluarea izomerilor.”

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/60

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 447/2014 al Comisiei din 2 mai 2014 privind normele specifice de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 132 din 3 mai 2014
  )

La pagina 47, articolul 43 alineatul (1) litera (a):

în loc de:

„în cazul în care au fost suportate de către un beneficiar dintr-un stat membru și plătite între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2022; sau”,

se va citi:

„în cazul în care au fost suportate de către un beneficiar dintr-un stat membru și plătite între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2023; sau”.

---

| 22.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 277/61

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 190 din 12 iulie 2006
  )

(Ediția specială în limba română, cap. 15, vol. 16, p. 172)

La pagina 231, anexa V, partea 1, codul A4110, a doua liniuță:

în loc de:

| „— | orice produs din familia dibenzodioxinelor policlorurate”, |
| --- | --- |

„—

orice produs din familia dibenzodioxinelor policlorurate”,

se va citi:

| „— | orice produs din familia dibenzo-p-dioxinelor policlorurate”. |
| --- | --- |

„—

orice produs din familia dibenzo-p-dioxinelor policlorurate”.

La pagina 232, anexa V, partea 1, codul B1080:

în loc de:

| „B1080 | Cenuși și reziduuri de zinc, inclusiv reziduuri de aliaje de zinc în formă dispersabilă, cu excepția cazului în care conțin constituenții menționați la anexa I în concentrații suficiente pentru a le conferi caracteristicile enumerate la anexa III sau a cazului în care prezintă caracteristica periculoasă H4.3 (2)”, |
| --- | --- |

„B1080

Cenuși și reziduuri de zinc, inclusiv reziduuri de aliaje de zinc în formă dispersabilă, cu excepția cazului în care conțin constituenții menționați la anexa I în concentrații suficiente pentru a le conferi caracteristicile enumerate la anexa III sau a cazului în care prezintă caracteristica periculoasă H4.3 (2)”,

se va citi:

| „B1080 | Cenuși și reziduuri de zinc, inclusiv reziduuri de aliaje de zinc în formă dispersabilă, cu excepția cazului în care conțin constituenții menționați la anexa I în concentrații suficiente pentru a le conferi caracteristicile enumerate la anexa III (2)”. |
| --- | --- |

„B1080

Cenuși și reziduuri de zinc, inclusiv reziduuri de aliaje de zinc în formă dispersabilă, cu excepția cazului în care conțin constituenții menționați la anexa I în concentrații suficiente pentru a le conferi caracteristicile enumerate la anexa III (2)”.

La pagina 235, anexa V, partea 1, codul B2060:

în loc de:

„...care nu conține constituenții de la anexa I într-o măsură astfel încât să prezinte ...”,

se va citi:

„...care nu conține constituenții de la anexa I în măsura în care să prezinte ...”.

La pagina 238, anexa V, partea 1, codul B3060, a treia liniuță:

în loc de:

| „— | Degras: reziduuri rezultate de la ...”, |
| --- | --- |

„—

Degras: reziduuri rezultate de la ...”,

se va citi:

| „— | Degras; reziduuri rezultate de la ...”. |
| --- | --- |

„—

Degras; reziduuri rezultate de la ...”.

La pagina 238, anexa V, partea 1, codul B4020:

în loc de:

„...de exemplu pe bază de apă sau cleiuri pe bază de amidon de cazeină, dextrină, eteri de celuloză, ...”,

se va citi:

„...de exemplu pe bază de apă sau cleiuri pe bază de cazeină, de amidon, dextrină, eteri de celuloză, ...”.

---