# Eiropas Savienības L 277/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 277 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 22. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 277

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 22. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/1893 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/1894 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1895 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1896 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1897 (2015. gada 21. oktobris), ar kuru Regulu (EK) Nr. 2056/2001 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1898 (2015. gada 21. oktobris) par atteikumu atļaut pārtikas produktu veselīguma norādi, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu vai uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 13 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1899 (2015. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/1900 (2015. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1901 (2015. gada 20. oktobris), ar ko nosaka sertificēšanas noteikumus un veselības sertifikāta paraugu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importēšanai Savienībā no Jaunzēlandes un atceļ Lēmumu 2003/56/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 7013)

   (
  1
  ) | 32 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/1893 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/1894 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

4

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1895 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

7

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1896 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1897 (2015. gada 21. oktobris), ar kuru Regulu (EK) Nr. 2056/2001 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu

11

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1898 (2015. gada 21. oktobris) par atteikumu atļaut pārtikas produktu veselīguma norādi, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu vai uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

13

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1899 (2015. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

15

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/1900 (2015. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu

17

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1901 (2015. gada 20. oktobris), ar ko nosaka sertificēšanas noteikumus un veselības sertifikāta paraugu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importēšanai Savienībā no Jaunzēlandes un atceļ Lēmumu 2003/56/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 7013)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 7013)

1

32

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 244/14/COL (2014. gada 26. jūnijs) par iespējamo atbalstu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902] | 41 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 244/14/COL (2014. gada 26. jūnijs) par iespējamo atbalstu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

Nasjonal digital læringsarena

NDLA

41

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2014. gada 13. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 140/2014, ar ko apstiprina darbīgo vielu spinetoramu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu ( OV L 44, 14.2.2014. ) | 60 |
| | * | Labojums Komisijas 2014. gada 2. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 447/2014, ar ko paredz īpašos noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), piemērošanu ( OV L 132, 3.5.2014. ) | 60 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem ( OV L 190, 12.7.2006. ) | 61 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas 2014. gada 13. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 140/2014, ar ko apstiprina darbīgo vielu spinetoramu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu ( OV L 44, 14.2.2014. )

( OV L 44, 14.2.2014. )

60

*

Labojums Komisijas 2014. gada 2. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 447/2014, ar ko paredz īpašos noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), piemērošanu ( OV L 132, 3.5.2014. )

IPA II

( OV L 132, 3.5.2014. )

60

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem ( OV L 190, 12.7.2006. )

( OV L 190, 12.7.2006. )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1893

(2015. gada 5. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 15. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 31/2008, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (1) (“nolīgums”). Nolīguma pašreizējā protokola termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 15. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 31/2008, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (1) (“nolīgums”). Nolīguma pašreizējā protokola termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī.

| (2) | Eiropas Savienība un Madagaskaras Republika ir risinājušas sarunas par jaunu protokolu nolīgumam (“protokols”), ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Madagaskaras Republikas jurisdikcijā esošajā zvejas zonā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība un Madagaskaras Republika ir risinājušas sarunas par jaunu protokolu nolīgumam (“protokols”), ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Madagaskaras Republikas jurisdikcijā esošajā zvejas zonā.

| (3) | Šis protokols tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/929/ES (2) un tiek piemērots provizoriski no 2015. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Šis protokols tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/929/ES (2) un tiek piemērots provizoriski no 2015. gada 1. janvāra.

| (4) | Ar nolīguma 9. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt šā nolīguma piemērošanu. Saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var arī apstiprināt dažas izmaiņas protokolā. Lai atvieglotu šādu izmaiņu apstiprināšanu, ir lietderīgi, ievērojot īpašus nosacījumus, pilnvarot Komisiju tās apstiprināt, izmantojot vienkāršotu procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Ar nolīguma 9. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt šā nolīguma piemērošanu. Saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var arī apstiprināt dažas izmaiņas protokolā. Lai atvieglotu šādu izmaiņu apstiprināšanu, ir lietderīgi, ievērojot īpašus nosacījumus, pilnvarot Komisiju tās apstiprināt, izmantojot vienkāršotu procedūru.

| (5) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(5)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Ievērojot pielikumā izklāstītos nosacījumus, Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt izmaiņas, kuras protokolā izdarījusi Apvienotā komiteja.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2015. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV L 15, 18.1.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 365, 19.12.2014., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Pilnvarojuma tvērums un Savienības nostājas procedūra Apvienotajā komitejā

| 1. | Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Madagaskaras Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola izmaiņām attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  a) | zvejas iespēju pārskatīšana, kā arī finansiālā ieguldījuma pārskatīšana un grozījumi šajā protokolā un attiecīgajos tā pielikumos saskaņā ar protokola 8. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Madagaskaras Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola izmaiņām attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a)

zvejas iespēju pārskatīšana, kā arī finansiālā ieguldījuma pārskatīšana un grozījumi šajā protokolā un attiecīgajos tā pielikumos saskaņā ar protokola 8. panta 1. un 2. punktu;

| b) | zvejas iespēju noteikšana saskaņā ar protokola 9. panta 6. puntku; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju noteikšana saskaņā ar protokola 9. panta 6. puntku;

| c) | lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 6. pantu; |
| --- | --- |

c)

lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 6. pantu;

| d) | tādu pasākumu pieņemšana, kuru mērķis ir nodrošināt šā protokola aptverto zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un kuri ietekmē Savienības zvejas kuģu darbību saskaņā ar protokola 7. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

tādu pasākumu pieņemšana, kuru mērķis ir nodrošināt šā protokola aptverto zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un kuri ietekmē Savienības zvejas kuģu darbību saskaņā ar protokola 7. panta 4. punktu;

| e) | zvejošanas nosacījumu, kā arī protokola un tā pielikumu piemērošanas kārtības pielāgošana saskaņā ar protokola 8. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

e)

zvejošanas nosacījumu, kā arī protokola un tā pielikumu piemērošanas kārtības pielāgošana saskaņā ar protokola 8. panta 3. punktu.

| 2. | Apvienotajā komitejā Savienība:






  a) | rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējās zivsaimniecības politiku; |
| --- | --- | --- |

2.

Apvienotajā komitejā Savienība:

a)

rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējās zivsaimniecības politiku;

| b) | ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus attiecībā uz paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

b)

ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus attiecībā uz paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

| c) | iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. |
| --- | --- |

c)

iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

| 3. | Ja Apvienotajai komitejai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.
  Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.
  Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais, – bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām. |
| --- | --- |

3.

Ja Apvienotajai komitejai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.

Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.

Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais, – bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.

Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

| 4. | Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komitejas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei. |
| --- | --- |

4.

Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komitejas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/4

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1894

(2015. gada 5. oktobris)

par to, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 19. decembrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 2027/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (turpmāk “nolīgums”) noslēgšanu. Eiropas Savienības un Kaboverdes Republikas saskaņotā protokola, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā (2), termiņš beidzās 2014. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 19. decembrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 2027/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (turpmāk “nolīgums”) noslēgšanu. Eiropas Savienības un Kaboverdes Republikas saskaņotā protokola, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā (2), termiņš beidzās 2014. gada 31. augustā.

| (2) | Savienība un Kaboverdes Republika ir vienojušās par jaunu nolīguma protokolu (turpmāk “protokols”), ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas zvejas zonā, kurā Kaboverdes Republika īsteno suverenitāti un jurisdikciju zvejas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Savienība un Kaboverdes Republika ir vienojušās par jaunu nolīguma protokolu (turpmāk “protokols”), ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas zvejas zonā, kurā Kaboverdes Republika īsteno suverenitāti un jurisdikciju zvejas jomā.

| (3) | Ar Lēmumu 2014/948/ES (3) Padome ir atļāvusi protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, neskarot tā vēlāku noslēgšanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2014/948/ES (3) Padome ir atļāvusi protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, neskarot tā vēlāku noslēgšanu.

| (4) | Ar nolīgumu ir izveidota Apvienotā komisija, kuras uzdevums ir uzraudzīt tā izpildi. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komisija var apstiprināt noteiktus tā grozījumus. Lai atvieglotu minēto grozījumu apstiprināšanu, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot konkrētus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā. |
| --- | --- |

(4)

Ar nolīgumu ir izveidota Apvienotā komisija, kuras uzdevums ir uzraudzīt tā izpildi. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komisija var apstiprināt noteiktus tā grozījumus. Lai atvieglotu minēto grozījumu apstiprināšanu, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot konkrētus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā.

| (5) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(5)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības vārdā tiek apstiprināts protokols starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Saskaņā ar šā lēmuma pielikuma noteikumiem un nosacījumiem un saskaņā ar nolīguma 9. pantu Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt Apvienotajā komisijā veiktos minētā protokola grozījumus.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2015. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2027/2006 (2006. gada 19. decembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 414, 30.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 181, 9.7.2011., 2. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2014/948/ES (2014. gada 15. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 369, 24.12.2014., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Piešķirto pilnvaru apmērs un procedūra, ar ko nosaka Savienības nostāju Apvienotajā komisijā

| 1. | Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Kaboverdes Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  a) | zvejas iespēju pārskatīšana, finansiālā ieguldījuma samērīga pielāgošana un vajadzīgo grozījumu izdarīšana saskaņā ar protokola 5. pantu; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Kaboverdes Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a)

zvejas iespēju pārskatīšana, finansiālā ieguldījuma samērīga pielāgošana un vajadzīgo grozījumu izdarīšana saskaņā ar protokola 5. pantu;

| b) | lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu; |
| --- | --- |

b)

lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu;

| c) | zvejas darbību veikšanas nosacījumu, kā arī protokola un tā pielikumu piemērošanas kārtības pielāgošana saskaņā ar protokola 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

zvejas darbību veikšanas nosacījumu, kā arī protokola un tā pielikumu piemērošanas kārtības pielāgošana saskaņā ar protokola 5. panta 2. punktu;

| d) | tādu pasākumu veikšana, kuru mērķis ir ilglaicīga zvejas resursu pārvaldība un kas ietekmē Savienības kuģu darbības saskaņā ar protokola 4. panta 4. un 6. pantu. |
| --- | --- |

d)

tādu pasākumu veikšana, kuru mērķis ir ilglaicīga zvejas resursu pārvaldība un kas ietekmē Savienības kuģu darbības saskaņā ar protokola 4. panta 4. un 6. pantu.

| 2. | Apvienotajā komisijā, kas izveidota ar nolīguma 9. pantu, Savienība:






  a) | rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējo zivsaimniecības politiku; |
| --- | --- | --- |

2.

Apvienotajā komisijā, kas izveidota ar nolīguma 9. pantu, Savienība:

a)

rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējo zivsaimniecības politiku;

| b) | ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus attiecībā uz paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

b)

ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus attiecībā uz paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

| c) | iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. |
| --- | --- |

c)

iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

| 3. | Ja Apvienotajai komisijai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.
  Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.
  Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais,– bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
  Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komisijas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei. |
| --- | --- |

3.

Ja Apvienotajai komisijai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.

Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.

Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais,– bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.

Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komisijas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.

---

REGULAS

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1895

(2015. gada 16. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2015. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/104, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 49/TQ104 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | ANF/8ABDE. |
| Suga | Jūrasvelni (Lophiidae) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona |
| Aizlieguma datums | 19.9.2015. |

Nr.

49/TQ104

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

ANF/8ABDE.

Suga

Jūrasvelni (Lophiidae)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

Aizlieguma datums

19.9.2015.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1896

(2015. gada 16. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2015. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/104, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 48/TQ104 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | HKE/8ABDE. |
| Suga | Heks (Merluccius merluccius) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona |
| Aizlieguma datums | 19.9.2015. |

Nr.

48/TQ104

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

HKE/8ABDE.

Suga

Heks (Merluccius merluccius)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

Aizlieguma datums

19.9.2015.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1897

(2015. gada 21. oktobris),

ar kuru Regulu (EK) Nr. 2056/2001 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (1), un jo īpaši tās 48. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (2) kā viens no tās mērķiem ir noteikta izmetumu pakāpeniska izskaušana, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti. Daži noteikumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 2056/2001 (3), ar ko nosaka papildu tehniskus pasākumus mencu krājumu ataudzēšanai Ziemeļjūrā un rietumos no Skotijas, uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis. Lai novērstu neatbilstības starp minēto regulu un izkraušanas pienākumu un lai izkraušanas pienākumu ieviestu praksē, minētie noteikumi būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (2) kā viens no tās mērķiem ir noteikta izmetumu pakāpeniska izskaušana, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti. Daži noteikumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 2056/2001 (3), ar ko nosaka papildu tehniskus pasākumus mencu krājumu ataudzēšanai Ziemeļjūrā un rietumos no Skotijas, uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis. Lai novērstu neatbilstības starp minēto regulu un izkraušanas pienākumu un lai izkraušanas pienākumu ieviestu praksē, minētie noteikumi būtu jāgroza.

| (2) | Jo īpaši, lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2056/2001, nosakot, ka visas to sugu jūras organismu neplānotas nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kuru daudzums pārsniedz nozvejas sastāva limitos paredzēto daudzumu, jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši, lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2056/2001, nosakot, ka visas to sugu jūras organismu neplānotas nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kuru daudzums pārsniedz nozvejas sastāva limitos paredzēto daudzumu, jāizkrauj un jāatskaita no kvotām.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2056/2001 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantā pievieno šādu 3. punktu:






  “3. | “neplānota nozveja” ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuri saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15. pantu ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām tāpēc, ka tie ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai arī tāpēc, ka nozvejotais daudzums pārsniedz saskaņā ar nozvejas sastāva un piezvejas noteikumiem atļauto daudzumu. |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantā pievieno šādu 3. punktu:

“3.

“neplānota nozveja” ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuri saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15. pantu ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām tāpēc, ka tie ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai arī tāpēc, ka nozvejotais daudzums pārsniedz saskaņā ar nozvejas sastāva un piezvejas noteikumiem atļauto daudzumu.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).”;"

| 2) | regulā iekļauj šādu 9.a pantu:
  “9.a pants
  Ja tādu sugu jūras organismu nozvejotais daudzums, kurām piemēro izkraušanas pienākumu, pārsniedz atļautās procentuālās daļas vai daudzumus, kas noteikti šīs regulas 4. panta 1.–6. punktā, 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. un 8. pantā, piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu. Minēto neplānoto nozveju izkrauj un atskaita no kvotām. Šādu neplānotu nozveju neuzskata par minētajos pantos noteiktās nozvejas sastāva atļautās procentuālās daļas pārkāpumu.” |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu 9.a pantu:

“9.a pants

Ja tādu sugu jūras organismu nozvejotais daudzums, kurām piemēro izkraušanas pienākumu, pārsniedz atļautās procentuālās daļas vai daudzumus, kas noteikti šīs regulas 4. panta 1.–6. punktā, 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. un 8. pantā, piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu. Minēto neplānoto nozveju izkrauj un atskaita no kvotām. Šādu neplānotu nozveju neuzskata par minētajos pantos noteiktās nozvejas sastāva atļautās procentuālās daļas pārkāpumu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2001. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 2056/2001, ar ko nosaka papildu tehniskus pasākumus mencu krājumu ataudzēšanai Ziemeļjūrā un rietumos no Skotijas (OV L 277, 20.10.2001., 13. lpp.).

3

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1898

(2015. gada 21. oktobris)

par atteikumu atļaut pārtikas produktu veselīguma norādi, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu vai uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”) zinātniskai novērtēšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”) zinātniskai novērtēšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (3) | Iestāde sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi.

| (4) | Komisija, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu.

| (5) | Pēc tam, kad Clasado Limited iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, Iestādei bija jāsniedz atzinums par veselīguma norādi attiecībā uz Bimuno® GOS un gremošanas trakta diskomforta mazināšanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Pieteikuma iesniedzēja ierosinātās norādes formulējums bija šāds: “Regulāra 1,37 g Bimuno®
  galaktooligosaharīdu lietošana ikdienā var mazināt vēdera diskomfortu.” |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad Clasado Limited iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, Iestādei bija jāsniedz atzinums par veselīguma norādi attiecībā uz Bimuno® GOS un gremošanas trakta diskomforta mazināšanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Pieteikuma iesniedzēja ierosinātās norādes formulējums bija šāds: “Regulāra 1,37 g Bimuno®
  galaktooligosaharīdu lietošana ikdienā var mazināt vēdera diskomfortu.”

| (6) | Komisija un dalībvalstis 2014. gada 16. jūlijā saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka cēloņsakarība starp Bimuno® GOS lietošanu uzturā un gremošanas trakta diskomforta mazināšanu nav konstatēta. Minētajā atzinumā Iestāde arī norādīja, ka, izņemot vienu nepublicētu iejaukšanās pētījumu ar cilvēkiem, visi pētījumi (vai nu veikti ar cilvēkiem, vai bez cilvēkiem), uz kuriem šīs norādes sakarā norādījis pieteikuma iesniedzējs, jau bijuši iekļauti iepriekšējos pieteikumos attiecībā uz to pašu norādi un novērtēti negatīvi (3). Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un dalībvalstis 2014. gada 16. jūlijā saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka cēloņsakarība starp Bimuno® GOS lietošanu uzturā un gremošanas trakta diskomforta mazināšanu nav konstatēta. Minētajā atzinumā Iestāde arī norādīja, ka, izņemot vienu nepublicētu iejaukšanās pētījumu ar cilvēkiem, visi pētījumi (vai nu veikti ar cilvēkiem, vai bez cilvēkiem), uz kuriem šīs norādes sakarā norādījis pieteikuma iesniedzējs, jau bijuši iekļauti iepriekšējos pieteikumos attiecībā uz to pašu norādi un novērtēti negatīvi (3). Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj.

| (7) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ir ņēmusi vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ir ņēmusi vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā norādīto veselīguma norādi neiekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3756.

2

EFSA Journal 2014; 12(7):3756.

(3)  EFSA Journal 2011;9(12):2472, EFSA Journal 2013;11(6):3259.

3

EFSA Journal 2011;9(12):2472, EFSA Journal 2013;11(6):3259.

---

PIELIKUMS

Noraidītā veselīguma norāde

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Bimuno® GOS | Regulāra 1,37 g Bimuno
  ® galaktooligosaharīdu lietošana ikdienā var mazināt vēdera dobuma diskomfortu | Q-2014-00022 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Bimuno® GOS

Regulāra 1,37 g Bimuno
  ® galaktooligosaharīdu lietošana ikdienā var mazināt vēdera dobuma diskomfortu

Q-2014-00022

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1899

(2015. gada 21. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 115,6 |
| MK | 60,3 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 78,0 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 93 10 | MA | 107,9 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 152,4 |
| TR | 101,4 |
| UY | 74,0 |
| ZA | 148,6 |
| ZZ | 119,1 |
| 0806 10 10 | BR | 249,3 |
| EG | 199,4 |
| MK | 96,9 |
| PE | 73,3 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0808 10 80 | AR | 124,2 |
| CL | 121,6 |
| NZ | 137,0 |
| US | 120,3 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 30 90 | TR | 133,5 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,5

MA

115,6

MK

60,3

TR

95,4

ZZ

78,0

0707 00 05

AL

38,5

MK

46,1

TR

112,1

ZZ

65,6

0709 93 10

MA

107,9

TR

143,0

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

152,4

TR

101,4

UY

74,0

ZA

148,6

ZZ

119,1

0806 10 10

BR

249,3

EG

199,4

MK

96,9

PE

73,3

TR

167,2

ZZ

157,2

0808 10 80

AR

124,2

CL

121,6

NZ

137,0

US

120,3

ZA

157,5

ZZ

132,1

0808 30 90

TR

133,5

XS

96,6

ZZ

115,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/17

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1900

(2015. gada 5. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar 115. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“Nolīgums”) ir izveidota Stabilizācijas un asociācijas padome. |
| --- | --- |

(1)

Ar 115. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“Nolīgums”) ir izveidota Stabilizācijas un asociācijas padome.

| (2) | Nolīguma 116. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei ir jāpieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 116. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei ir jāpieņem savu reglamentu.

| (3) | Nolīguma 118. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas komitejai (“komiteja”) ir jāpalīdz Stabilizācijas un asociācijas padomei. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 118. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas komitejai (“komiteja”) ir jāpalīdz Stabilizācijas un asociācijas padomei.

| (4) | Nolīguma 118. pantā noteikts arī, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei savā reglamentā ir jāparedz komitejas pienākumi un ka Stabilizācijas un asociācijas padome var jebkuras savas pilnvaras deleģēt komitejai. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 118. pantā noteikts arī, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei savā reglamentā ir jāparedz komitejas pienākumi un ka Stabilizācijas un asociācijas padome var jebkuras savas pilnvaras deleģēt komitejai.

| (5) | Nolīguma 120. pantā ir paredzēts, ka Stabilizācijas un asociācijas padome var nolemt izveidot citas īpašas komitejas vai struktūras, kas tai var palīdzēt veikt tās pienākumus. Tajā turklāt paredzēts, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei savā reglamentā ir jānosaka šādu komiteju un struktūru sastāvs un pienākumi un to, kā tām jādarbojas, |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma 120. pantā ir paredzēts, ka Stabilizācijas un asociācijas padome var nolemt izveidot citas īpašas komitejas vai struktūras, kas tai var palīdzēt veikt tās pienākumus. Tajā turklāt paredzēts, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei savā reglamentā ir jānosaka šādu komiteju un struktūru sastāvs un pienākumi un to, kā tām jādarbojas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Nolīguma 115. pantu, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar kuru pieņem tās reglamentu, pamatojas uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

Nelielus grozījumus šā lēmuma projektā var pieņemt bez Padomes papildu lēmuma.

Luksemburgā, 2015. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

ES UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1

(... gada ...),

ar ko pieņem tās reglamentu

STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“Nolīgums”), un jo īpaši tā 115., 116., 118. un 120. pantu,

tā kā Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšsēdētājs

Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētāja pienākumus. Pirmais termiņš sākas dienā, kad notiek pirmā Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksme, un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

2. pants

Sanāksmes

Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes notiek ministru līmenī reizi gadā. Ja Puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras Puses lūguma var sasaukt Stabilizācijas un asociācijas padomes īpašās sanāksmes. Ja vien Puses nevienojas citādi, Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes notiek vietā, kur parasti notiek Eiropas Savienības Padomes sanāksmes, un dienā, par ko abas Puses ir vienojušās. Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes pēc vienošanās ar priekšsēdētāju sasauc Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāri.

3. pants

Pārstāvība

Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļi var tikt pārstāvēti, ja viņi nevar piedalīties sanāksmē. Ja loceklis vēlas būt šādi pārstāvēts, viņam jāpaziņo priekšsēdētājam sava pārstāvja vārds pirms sanāksmes, kurā viņam jābūt pārstāvētam. Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļa pārstāvis īsteno visas attiecīgā locekļa tiesības.

4. pants

Delegācijas

Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļus var pavadīt amatpersonas. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras Puses delegācijas sastāvu. Eiropas Investīciju bankas pārstāvis piedalās Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmēs kā novērotājs, ja darba kārtībā ir jautājumi, kas attiecas uz banku. Stabilizācijas un asociācijas padome var uzaicināt personas, kas nav padomes locekļi, piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

5. pants

Sekretariāts

Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis un ierēdnis no Bosnijas un Hercegovinas pārstāvniecības Eiropas Savienībā kopīgi veic Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāru pienākumus.

6. pants

Sarakste

Stabilizācijas un asociācijas padomei adresētus sūtījumus sūta Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam uz Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta adresi.

Abi sekretāri gādā par to, lai sūtījumi tiktu nogādāti Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā izsūtīti pārējiem Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļiem. Pārsūtāmo saraksti nosūta Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un Bosnijas un Hercegovinas misijai Eiropas Savienībā.

Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētāja paziņojumus abi sekretāri nosūta adresātiem un vajadzības gadījumā pārējiem Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļiem, kas minēti otrajā daļā.

7. pants

Atklātums

Ja vien netiek izlemts citādi, Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes nav atklātas.

8. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku darba kārtību katrai sanāksmei. Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāri to nosūta 6. pantā minētajiem adresātiem ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma. Darba kārtības projektā iekļauj jautājumus, attiecībā uz kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu par iekļaušanu attiecīgajā darba kārtībā ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma, tomēr jautājumus iekļauj darba kārtības projektā vienīgi tad, ja apliecinošie dokumenti nosūtīti sekretāriem ne vēlāk kā darba kārtības nosūtīšanas dienā. Darba kārtību Stabilizācijas un asociācijas padome pieņem katras sanāksmes sākumā. Provizoriskajā darba kārtībā neesošu jautājumu var tajā iekļaut, ja abas Puses par to vienojas.

2.   Pēc vienošanās ar abām Pusēm priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.

9. pants

Protokols

Abi sekretāri sagatavo katras sanāksmes protokola projektu. Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda:

| — | dokumentus, kas iesniegti Stabilizācijas un asociācijas padomei, |
| --- | --- |

—

dokumentus, kas iesniegti Stabilizācijas un asociācijas padomei,

| — | paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā prasījis kāds Stabilizācijas un asociācijas padomes loceklis, |
| --- | --- |

—

paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā prasījis kāds Stabilizācijas un asociācijas padomes loceklis,

| — | pieņemtos lēmumus un sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus. |
| --- | --- |

—

pieņemtos lēmumus un sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus.

Protokola projektu iesniedz Stabilizācijas un asociācijas padomei apstiprināšanai. Kad tas ir apstiprināts, protokolu paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri. Protokolu nodod glabāšanai arhīvos Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kas darbojas kā asociācijas dokumentu depozitārs. Visiem 6. pantā minētajiem adresātiem nosūta apliecinātas kopijas.

10. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   Stabilizācijas un asociācijas padome pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties. Ja abas Puses par to vienojas, tad Stabilizācijas un asociācijas padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru.

2.   Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu, kā tie definēti Nolīguma 117. pantā, nosaukumā attiecīgi ir vārds “Lēmums” vai “Ieteikums”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētājs, un to autentiskumu apstiprina abi sekretāri. Lēmumus un ieteikumus izsūta visiem 6. pantā minētajiem adresātiem. Katra no Pusēm var lemt par Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

11. pants

Valodas

Stabilizācijas un asociācijas padomes oficiālās valodas ir abu Pušu oficiālās valodas. Ja vien netiek nolemts citādi, Stabilizācijas un asociācijas padome savās apspriedēs pamatojas uz dokumentiem, kas sagatavoti šajās valodās.

12. pants

Izdevumi

Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina katra sedz izdevumus, kuri sakarā ar to dalību Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmēs rodas gan attiecībā uz darbiniekiem, ceļu un uzturēšanos, gan attiecībā uz pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem. Izdevumus saistībā ar mutisko tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu un pavairošanu, kā arī jebkurus citus izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju praktisko organizēšanu, sedz tā Puse, kas vada attiecīgās sanāksmes.

13. pants

Stabilizācijas un asociācijas komiteja

1.   Ar šo tiek izveidota Stabilizācijas un asociācijas komiteja (“komiteja”), kas palīdz Stabilizācijas un asociācijas padomei tās pienākumu veikšanā. Tajā ietilpst Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes pārstāvji, no otras puses, parasti vecāko civildienesta ierēdņu līmenī.

2.   Komiteja sagatavo Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes un apspriedes, vajadzības gadījumā izpilda Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumus, kā arī kopumā nodrošina asociācijas partnerattiecību nepārtrauktību un Nolīguma pareizu darbību. Komiteja izskata visus jautājumus, ko tai iesniedz Stabilizācijas un asociācijas padome, kā arī visus citus jautājumus, kas ik dienas var rasties, īstenojot Nolīgumu. Tā iesniedz priekšlikumus vai lēmumu vai ieteikumu projektus pieņemšanai Stabilizācijas un asociācijas padomē.

3.   Gadījumos, kad Nolīgums paredz pienākumu vai iespēju apspriesties, šādu apspriešanos var veikt komitejā. Apspriešanos var turpināt Stabilizācijas un asociācijas padomē, ja tam piekrīt abas Puses.

4.   Komitejas reglaments ir pievienots šim lēmumam.

...,

Stabilizācijas un asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

PIELIKUMS ES UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM Nr. 1

(... gada ...)

Stabilizācijas un asociācijas komitejas reglaments

1. pants

Priekšsēdētājs

Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic komitejas priekšsēdētāja pienākumus. Pirmais termiņš sākas dienā, kad notiek pirmā Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksme, un beidzas tā paša. gada 31. decembrī.

2. pants

Sanāksmes

Komitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības, abām Pusēm vienojoties. Komitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko abas Puses ir vienojušās. Komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs.

3. pants

Delegācijas

Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras Puses delegācijas sastāvu.

4. pants

Sekretariāts

Eiropas Komisijas ierēdnis un Bosnijas un Hercegovinas valdības ierēdnis kopīgi veic komitejas sekretāru pienākumus. Visus šajā lēmumā paredzētos komitejas priekšsēdētāja paziņojumus vai viņam adresētos paziņojumus nosūta komitejas sekretāriem un Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam un sekretāriem.

5. pants

Atklātums

Ja vien netiek izlemts citādi, komitejas sanāksmes nav atklātas.

6. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku darba kārtību katrai sanāksmei. Komitejas sekretāri to nosūta 4. pantā minētajiem adresātiem ne vēlāk kā 30 darba dienas pirms sanāksmes sākuma. Darba kārtības projektā iekļauj jautājumus, attiecībā uz kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu par iekļaušanu attiecīgajā darba kārtībā ne vēlāk kā 35 darba dienas pirms sanāksmes sākuma, tomēr jautājumus iekļauj darba kārtības projektā vienīgi tad, ja apliecinošie dokumenti nosūtīti sekretāriem ne vēlāk kā darba kārtības nosūtīšanas dienā. Komiteja var uzaicināt ekspertus piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem. Darba kārtību komiteja pieņem katras sanāksmes sākumā. Provizoriskajā darba kārtībā neesošu jautājumu var tajā iekļaut, ja abas Puses par to vienojas.

2.   Pēc vienošanās ar abām Pusēm priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.

7. pants

Protokols

Katrai sanāksmei sagatavo protokolu, un tā pamatā ir priekšsēdētāja apkopots pārskats par secinājumiem, ko izdarījusi komiteja. Pēc protokola apstiprināšanas komitejā to paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri, un abas Puses to saglabā. Visiem 4. pantā minētajiem adresātiem nosūta protokola kopijas.

8. pants

Lēmumi un ieteikumi

Īpašos gadījumos, kad Stabilizācijas un asociācijas padome saskaņā ar Nolīguma 118. pantu ir pilnvarojusi komiteju pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, šo dokumentu nosaukumi ir attiecīgi “Lēmums vai”“Ieteikums”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Lēmumus un ieteikumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties. Ja abas Puses par to vienojas, tad komiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru. Komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētājs, un to autentiskumu apstiprina abi sekretāri; tos izsūta visiem 4. pantā minētajiem adresātiem. Katra no Pusēm var lemt par komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

9. pants

Izdevumi

Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina katra sedz izdevumus, kuri sakarā ar to dalību komitejas sanāksmēs rodas gan attiecībā uz darbiniekiem, ceļu un uzturēšanos, gan attiecībā uz pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem. Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmēs, dokumentu tulkošanu un pavairošanu, kā arī citus izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Puse, kur notiek sanāksmes.

10. pants

Apakškomitejas un īpašas grupas

Komiteja var izveidot apakškomitejas vai īpašas grupas darbam komitejas pakļautībā. Tās atskaitās komitejai pēc katras savas sanāksmes. Komiteja var pieņemt lēmumu likvidēt kādu no esošajām apakškomitejām vai grupām, pieņemt vai grozīt to darba uzdevumus vai izveidot vēl citas apakškomitejas vai grupas, kas palīdzētu veikt tās pienākumus. Minētās apakškomitejas un darba grupas nav pilnvarotas pieņemt lēmumus.

---

PIELIKUMS

Vienīgi Padomes informācijai

PROJEKTS

ES UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2015

(2015. gada [...]),

ar kuru izveido apakškomitejas un īpašās grupas

STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, un jo īpaši tā 119. pantu,

ņemot vērā tās reglamentu un jo īpaši tā 10. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo tiek izveidotas I pielikumā uzskaitītās apakškomitejas un īpašās grupas. To darba uzdevumi ir izklāstīti II pielikumā.

..., 2015. gada [diena, mēnesis]

Stabilizācijas un asociācijas komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

ES UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMS

Daudznozaru apakškomiteju struktūra

| Nosaukums | Jautājumi | Nolīguma pants |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tirdzniecība, rūpniecība, muita un nodokļu politika |

Nosaukums

Jautājumi

Nolīguma pants

1.

Tirdzniecība, rūpniecība, muita un nodokļu politika

Preču brīva aprite

18. pants

Rūpniecības ražojumi

19.–23. pants

Komerciāli jautājumi

32.–46. pants

Standartizācija, metroloģija, akreditācija, sertifikācija, atbilstības novērtēšana un tirgus uzraudzība

75. pants

Sadarbība rūpniecībā

92. pants

MVU

93. pants

Tūrisms

94. pants

Muita

97. pants

Nodokļu politika

98. pants

Izcelsmes noteikumi

2. protokols

Administratīvā palīdzība muitas lietās

5. protokols

| 2. | Lauksaimniecība un zivsaimniecība |
| --- | --- |

2.

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

Lauksaimniecības produkti sensu lato

24. pants, 26. panta 1. punkts, 26. panta 2. punkts, 29., 30. un 33. pants

Lauksaimniecības produkti sensu stricto

27. panta 1. un 2. punkts un 27. panta 4. punkts

Zivsaimniecības produkti

26. un 28. pants

Pārstrādāti lauksaimniecības produkti

25. pants, 1. protokols

Vīns

27. panta 5. punkts un 7. protokols

Lauksaimniecības produktu un zivsaimniecības produktu un pārtikas produktu, izņemot vīna un stipro alkoholisko dzērienu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība

31. pants

Lauksaimniecība un agrorūpnieciskā nozare, veterinārie un fitosanitārie jautājumi

95. pants

Sadarbība zivsaimniecības jomā

96. pants

Pārtikas nekaitīgums

95. pants

| 3. | Iekšējais tirgus un konkurence |
| --- | --- |

3.

Iekšējais tirgus un konkurence

Tiesības veikt uzņēmējdarbību

50.–56. pants

Pakalpojumu sniegšana

57.–59. pants

Citi jautājumi, kas attiecas uz Nolīguma V sadaļu

63.–69. pants

Tiesību aktu tuvināšana un tiesību aizsardzība

70. pants

Konkurence

71.–72. pants, 4. protokols

Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums

73. pants

Publiskie iepirkumi

74. pants

Banku darbība, apdrošināšana un citi finanšu pakalpojumi

89. pants

Patērētāju tiesību aizsardzība

76. pants

Sabiedrības veselība

| 4. | Saimnieciskie un finansiālie jautājumi un statistika |
| --- | --- |

4.

Saimnieciskie un finansiālie jautājumi un statistika

Kapitāla plūsma un maksājumi

60.–62. pants

Ekonomikas politika

87. pants

Sadarbība statistikas jomā

88. pants

Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība

91. pants

Finansiālā sadarbība

112.–114. pants

| 5. | Tieslietas, brīvība un drošība |
| --- | --- |

5.

Tieslietas, brīvība un drošība

Tiesu iestādes un pamattiesības, ieskaitot diskriminācijas novēršanu

78. pants

Policijas un tiesu iestāžu sadarbība

78. pants

Tiesiskums

78. pants

Datu aizsardzība

79. pants

Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

80. pants

Nelikumīga ieceļošana un atpakaļuzņemšana

81. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

82. pants

Narkotiku apkarošana

83. pants

Pretterorisma pasākumi

85. pants

Noziedzība un citas nelikumīgas darbības

84. pants

| 6. | Inovācija, informācijas sabiedrība un sociālā politika |
| --- | --- |

6.

Inovācija, informācijas sabiedrība un sociālā politika

Darba ņēmēju pārvietošanās

47.–49. pants

Darba apstākļi un iespēju vienlīdzība

77. pants

Sadarbība sociālā jomā

99. pants

Izglītība un apmācība

100. pants

Kultūras sadarbība

101. pants

Informācijas un komunikācijas pakalpojumi

105. pants

Sadarbība audiovizuālā jomā

102. pants

Elektronisko sakaru tīkli un elektronisko sakaru pakalpojumi

104. pants

Informācijas sabiedrība

103. pants

Pētniecība un tehnoloģijas attīstība

109. pants

| 7. | Transports, enerģētika, vide un reģionālā attīstība (1) |
| --- | --- |

7.

Transports, enerģētika, vide un reģionālā attīstība (1)

Transportēšana

53., 59. un 106. pants un 3. protokols

Enerģija

107. pants

Kodoldrošība

107. pants

Vide

108. pants

Klimata pārmaiņas

108. pants

Civilā aizsardzība

108. pants

Reģionālā un vietējā attīstība

110

Īpašo grupu struktūra

| Nosaukums | Jautājumi | Nolīguma pants |
| --- | --- | --- |
| Īpašā grupa valsts pārvaldes reformas jautājumos | Valsts pārvaldes reforma | VI sadaļas – Tiesību aktu tuvināšana, to ieviešana un konkurences noteikumi –70. pants un VII sadaļas – Tiesiskums, brīvība un drošība – 78. pants, 111. pants |

Nosaukums

Jautājumi

Nolīguma pants

Īpašā grupa valsts pārvaldes reformas jautājumos

Valsts pārvaldes reforma

VI sadaļas – Tiesību aktu tuvināšana, to ieviešana un konkurences noteikumi –70. pants un VII sadaļas – Tiesiskums, brīvība un drošība – 78. pants, 111. pants

---

(1)  Nolīguma 3. protokola izpildes vajadzībām šī apakškomiteja darbojas kā īpašā apakškomiteja, kas minēta šā protokola 21. pantā.

II PIELIKUMS

ES UN BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS APAKŠKOMITEJU UN ĪPAŠO GRUPU KOMPETENCE

Sastāvs un priekšsēdētāji

Apakškomiteju un īpašās grupas valsts pārvaldes reformas jautājumos (VPR) sastāvā ir Eiropas Komisijas pārstāvji un Bosnijas un Hercegovinas valdības pārstāvji. Sanāksmes pārmaiņus vada abas Puses. Dalībvalstis tiek informētas un aicinātas uz apakškomiteju un VPR īpašās grupas sanāksmēm.

Sekretariāts

Par katras apakškomitejas un VPR īpašās grupas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas ierēdnis un Bosnijas un Hercegovinas valdības ierēdnis.

Visi paziņojumi, kas attiecas uz apakškomitejām, nododami attiecīgās apakškomitejas un VPR īpašās grupas sekretāriem.

Sanāksmes

Apakškomitejas un VPR īpašā grupa sanāk tad, kad to prasa apstākļi, abām Pusēm par to vienojoties. Katra apakškomitejas un VPR īpašās grupas sanāksme notiek tādā laikā un vietā, par ko abas Puses vienojas.

Ja abas Puses piekrīt, apakškomitejas un VPR īpašā grupa var uzaicināt uz savām sanāksmēm ekspertus, lai tie sniegtu konkrētu informāciju, ko tiem lūdz.

Darba kārtība un apliecinoši dokumenti

Ne vēlāk kā 30 darba dienas pirms sanāksmes sākuma priekšsēdētājs un sekretāri katrai sanāksmei sagatavo provizorisku darba kārtību.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā 35 darba dienas pirms sanāksmes.

Pēc vienošanās par pagaidu darba kārtību katrai sanāksmei un ne vēlāk kā 10 darba dienas pirms sanāksmes sākuma Bosnijas un Hercegovinas izvirzītais sekretārs iesniedz Eiropas Komisijas izvirzītajam sekretāram nepieciešamos rakstiskos dokumentus atbilstīgi pagaidu darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem.

Ja 3. punktā minētais termiņš netiek ievērots, sanāksmes tiek automātiski atceltas bez iepriekšēja brīdinājuma.

Jomas

Apakškomitejas pārrunā jautājumus, kas saistīti ar Nolīguma jomām, kuras uzskaitītas daudznozaru apakškomiteju struktūrā. Visos priekšmetos iztirzā paveikto tiesību aktu tuvināšanas, ieviešanas un izpildes ziņā. Apakškomitejas izskata visas problēmas, kas varētu rasties to attiecīgajās nozarēs, un iesaka iespējamos risinājumus.

Apakškomitejas arī izmantojamas kā forums, kur tālāk precizēt acquis un pārskatīt Bosnijas un Hercegovinas paveikto acquis ievērošanā atbilstīgi Nolīguma uzņemtajām saistībām.

VPR īpašā grupa apspriež ar valsts pārvaldes reformu saistītos jautājumus un ierosina iespējamos veicamos pasākumus.

Protokols

Katrai sanāksmei sastāda protokolu un pēc sanāksmes to saskaņo. Protokola kopiju apakškomitejas vai VPR īpašās grupas sekretārs nosūta komitejas sekretāram.

Sanāksmju atklātums

Ja vien netiek izlemts citādi, apakškomiteju un VPR īpašo grupu sanāksmes nav atklātas.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1901

(2015. gada 20. oktobris),

ar ko nosaka sertificēšanas noteikumus un veselības sertifikāta paraugu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importēšanai Savienībā no Jaunzēlandes un atceļ Lēmumu 2003/56/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 7013)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 17. decembra Lēmumu 97/132/EK par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi attiecībā uz tirdzniecībai ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem piemērojamajiem sanitārajiem pasākumiem (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), un jo īpaši tās 8. pantu, 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (3), un jo īpaši tās 3. panta 1. punkta pirmo un otro daļu, 6. panta 1. punkta pirmo daļu, 7. panta e) punktu, 8. pantu, 10. panta pirmo daļu un 13. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (5) un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 97/132/EK paredzēts noteikt tādas garantijas svaigas gaļas un produktu uz gaļas bāzes importēšanai no Jaunzēlandes, kuras ir līdzvērtīgas Padomes Direktīvā 72/462/EEK (6) noteiktajām garantijām. Attiecībā uz sabiedrības veselību un oficiālās kontroles noteikumiem, kas piemērojami konkrētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, minētā direktīva ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un attiecībā uz dzīvnieku veselības un citām importēšanas prasībām ir atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2002/99/EK un Direktīvu 2004/68/EK. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 97/132/EK paredzēts noteikt tādas garantijas svaigas gaļas un produktu uz gaļas bāzes importēšanai no Jaunzēlandes, kuras ir līdzvērtīgas Padomes Direktīvā 72/462/EEK (6) noteiktajām garantijām. Attiecībā uz sabiedrības veselību un oficiālās kontroles noteikumiem, kas piemērojami konkrētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, minētā direktīva ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un attiecībā uz dzīvnieku veselības un citām importēšanas prasībām ir atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2002/99/EK un Direktīvu 2004/68/EK.

| (2) | Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai, (turpmāk “nolīgums”) V pielikumā ir minēti sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības pasākumi attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no Jaunzēlandes, attiecībā uz kuriem ir noteikta līdzvērtība. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai, (turpmāk “nolīgums”) V pielikumā ir minēti sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības pasākumi attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no Jaunzēlandes, attiecībā uz kuriem ir noteikta līdzvērtība.

| (3) | Nolīguma 9. panta 3. punktā ir paredzēta prasība visiem dzīvu dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, attiecībā uz kuriem ir atzīta līdzvērtība un kuri tiek uzrādīti importēšanai, pievienot oficiālu veselības sertifikātu (“veselības sertifikāta paraugu”), kurā izmantojamā apliecinājuma paraugs ir sniegts nolīguma VII pielikumā, izņemot gadījumus, kad tas nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 9. panta 3. punktā ir paredzēta prasība visiem dzīvu dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, attiecībā uz kuriem ir atzīta līdzvērtība un kuri tiek uzrādīti importēšanai, pievienot oficiālu veselības sertifikātu (“veselības sertifikāta paraugu”), kurā izmantojamā apliecinājuma paraugs ir sniegts nolīguma VII pielikumā, izņemot gadījumus, kad tas nav vajadzīgs.

| (4) | Atbilstoši nolīguma V pielikumam veselības sertifikāta paraugā tādu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kuru tirdzniecība norit starp Savienību un Jaunzēlandi, sniedz apliecinājumus, kas norādīti minētā pielikuma 5. iedaļas 28. nodaļā. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši nolīguma V pielikumam veselības sertifikāta paraugā tādu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kuru tirdzniecība norit starp Savienību un Jaunzēlandi, sniedz apliecinājumus, kas norādīti minētā pielikuma 5. iedaļas 28. nodaļā.

| (5) | Saskaņā ar nolīguma V un VII pielikumu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem ir noteikta līdzvērtība attiecībā uz dzīvnieku veselības vai sabiedrības veselības pasākumiem, bet ne attiecībā uz tiem abiem, var importēt Savienībā ar nosacījumu, ka veselības sertifikāta paraugā tiek ietverti piemērojamie papildu apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, no veterinārajiem sertifikātiem, kuri noteikti saskaņā ar paraugiem, kas ietverti attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro importa sertifikāciju. Skaidrības labad ir lietderīgi norādīt šādus dzīvus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus šā lēmuma pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar nolīguma V un VII pielikumu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem ir noteikta līdzvērtība attiecībā uz dzīvnieku veselības vai sabiedrības veselības pasākumiem, bet ne attiecībā uz tiem abiem, var importēt Savienībā ar nosacījumu, ka veselības sertifikāta paraugā tiek ietverti piemērojamie papildu apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, no veterinārajiem sertifikātiem, kuri noteikti saskaņā ar paraugiem, kas ietverti attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro importa sertifikāciju. Skaidrības labad ir lietderīgi norādīt šādus dzīvus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus šā lēmuma pielikuma sarakstā.

| (6) | Nolīguma V pielikumā paredzēts, ka dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem līdzvērtība nav noteikta, Savienībā var importēt, ja tiem pievienoti veterinārie sertifikāti, kuri noformēti saskaņā ar paraugiem, kas ietverti attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro sertifikāciju importam, vai saskaņā ar dominējošajiem dalībvalstu veselības nosacījumiem, kamēr nav pieņemti saskaņoti Savienības noteikumi šai sakarā. |
| --- | --- |

(6)

Nolīguma V pielikumā paredzēts, ka dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem līdzvērtība nav noteikta, Savienībā var importēt, ja tiem pievienoti veterinārie sertifikāti, kuri noformēti saskaņā ar paraugiem, kas ietverti attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro sertifikāciju importam, vai saskaņā ar dominējošajiem dalībvalstu veselības nosacījumiem, kamēr nav pieņemti saskaņoti Savienības noteikumi šai sakarā.

| (7) | Nolīguma V pielikuma 27. nodaļas apakšnodaļā “Sertifikācijas sistēmas” paredzēts, ka veselības sertifikātus atsevišķos gadījumos var izdot pēc sūtījuma nosūtīšanas no Jaunzēlandes. Šādos gadījumos veselības sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj papildu apliecinājums, kas minēts nolīguma VII pielikuma 1. iedaļas a) punkta iv) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(7)

Nolīguma V pielikuma 27. nodaļas apakšnodaļā “Sertifikācijas sistēmas” paredzēts, ka veselības sertifikātus atsevišķos gadījumos var izdot pēc sūtījuma nosūtīšanas no Jaunzēlandes. Šādos gadījumos veselības sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj papildu apliecinājums, kas minēts nolīguma VII pielikuma 1. iedaļas a) punkta iv) apakšpunktā.

| (8) | Regula (EK) Nr. 1099/2009 paredz, ka oficiālie veselības sertifikāti gaļai ir jāpapildina ar apliecinājumu, ka konkrētie šajā regulā minētie dzīvnieki ir nokauti apstākļos, kas sniedz garantijas par humānu izturēšanos, kas ir vismaz līdzvērtīgas minētajā regulā noteiktajām garantijām. Veselības sertifikāta paraugā ir lietderīgi norādīt šo papildu apliecinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Regula (EK) Nr. 1099/2009 paredz, ka oficiālie veselības sertifikāti gaļai ir jāpapildina ar apliecinājumu, ka konkrētie šajā regulā minētie dzīvnieki ir nokauti apstākļos, kas sniedz garantijas par humānu izturēšanos, kas ir vismaz līdzvērtīgas minētajā regulā noteiktajām garantijām. Veselības sertifikāta paraugā ir lietderīgi norādīt šo papildu apliecinājumu.

| (9) | Komisijas Lēmums 2007/240/EK (7) nosaka vienota parauga veterināros sertifikātus dzīvu dzīvnieku, spermas, embriju, olšūnu un dzīvnieku izcelsmes produktu importam Savienībā. Minētā lēmuma 2. pants paredz, ka šos paraugus var izmantot importēšanai no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Lēmums 2007/240/EK (7) nosaka vienota parauga veterināros sertifikātus dzīvu dzīvnieku, spermas, embriju, olšūnu un dzīvnieku izcelsmes produktu importam Savienībā. Minētā lēmuma 2. pants paredz, ka šos paraugus var izmantot importēšanai no trešām valstīm.

| (10) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1084 (8) grozītā nolīguma V un VII pielikums paredz tādus jaunus vai pārskatītus pasākumus attiecībā uz līdzvērtību, kuri attiecas uz konkrētiem dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, nosaka jaunas vai atjauninātas sertificēšanas prasības, tādas kā apliecinājuma paraugu līdzvērtīgām precēm, un ka veselības sertifikāciju var veikt arī elektroniski, izmantojot Savienības integrēto elektronisko sistēmu, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2003/24/EK (9) (“TRACES”) pēc tam, kad ES piekrišana ekskluzīvai elektroniskās sertifikācijas izmantošanai dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem no Jaunzēlandes ir reģistrēta vai nu vienā no nolīguma pielikumiem vai sarakstes veidā saskaņā ar nolīguma 16. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1084 (8) grozītā nolīguma V un VII pielikums paredz tādus jaunus vai pārskatītus pasākumus attiecībā uz līdzvērtību, kuri attiecas uz konkrētiem dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, nosaka jaunas vai atjauninātas sertificēšanas prasības, tādas kā apliecinājuma paraugu līdzvērtīgām precēm, un ka veselības sertifikāciju var veikt arī elektroniski, izmantojot Savienības integrēto elektronisko sistēmu, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2003/24/EK (9) (“TRACES”) pēc tam, kad ES piekrišana ekskluzīvai elektroniskās sertifikācijas izmantošanai dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem no Jaunzēlandes ir reģistrēta vai nu vienā no nolīguma pielikumiem vai sarakstes veidā saskaņā ar nolīguma 16. panta 1. punktu.

| (11) | Nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 29.B apakšnodaļā ir noteikti dzīvnieku veselības papildu pasākumi tādu sūtījumu importēšanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai dzīvnieku izcelsmes produkti, konkrētas slimības uzliesmojuma gadījumā. Nolīguma V un VII pielikums paredz, ka šādos gadījumos sūtījumus Savienībā var importēt, ja veselības sertifikāta paraugā ir ietverti papildu apliecinājumi, kas norādīti minētajā apakšnodaļā. |
| --- | --- |

(11)

Nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 29.B apakšnodaļā ir noteikti dzīvnieku veselības papildu pasākumi tādu sūtījumu importēšanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai dzīvnieku izcelsmes produkti, konkrētas slimības uzliesmojuma gadījumā. Nolīguma V un VII pielikums paredz, ka šādos gadījumos sūtījumus Savienībā var importēt, ja veselības sertifikāta paraugā ir ietverti papildu apliecinājumi, kas norādīti minētajā apakšnodaļā.

| (12) | Lai varētu ātrāk ieviest atjauninājumus sertifikācijā un atvieglotu elektronisko sertifikāciju, nolīguma V pielikumā paredzēts, ka importēšanas sertifikātus Jaunzēlandes izcelsmes dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru līdzvērtības statuss TRACES ir “Jā-1”, izdod, izmantojot paraugu, par ko Savienība un Jaunzēlande ir vienojušās. |
| --- | --- |

(12)

Lai varētu ātrāk ieviest atjauninājumus sertifikācijā un atvieglotu elektronisko sertifikāciju, nolīguma V pielikumā paredzēts, ka importēšanas sertifikātus Jaunzēlandes izcelsmes dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru līdzvērtības statuss TRACES ir “Jā-1”, izdod, izmantojot paraugu, par ko Savienība un Jaunzēlande ir vienojušās.

| (13) | Komisijas Lēmums 2003/56/EK (10) nosaka sertificēšanas prasības un vairākus vienkāršotu veselības sertifikātu paraugus dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importēšanai Savienībā no Jaunzēlandes. Minētās sertificēšanas prasības un paraugus būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu pēdējos grozījumus nolīguma V un VII pielikumā. Savienības tiesību aktu konsekvences un skaidrības labad Lēmums 2003/56/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas Lēmums 2003/56/EK (10) nosaka sertificēšanas prasības un vairākus vienkāršotu veselības sertifikātu paraugus dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importēšanai Savienībā no Jaunzēlandes. Minētās sertificēšanas prasības un paraugus būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu pēdējos grozījumus nolīguma V un VII pielikumā. Savienības tiesību aktu konsekvences un skaidrības labad Lēmums 2003/56/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (14) | Lai jauno sertifikāta paraugu varētu pielāgot TRACES un nodrošinātu Jaunzēlandes elektronisko datu pārraižu nepārtrauktību, kā arī lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem, veselības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Lēmumu 2003/56/EK, būtu jāatļauj izmantot atbilstoša ilguma pārejas periodā. |
| --- | --- |

(14)

Lai jauno sertifikāta paraugu varētu pielāgot TRACES un nodrošinātu Jaunzēlandes elektronisko datu pārraižu nepārtrauktību, kā arī lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem, veselības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Lēmumu 2003/56/EK, būtu jāatļauj izmantot atbilstoša ilguma pārejas periodā.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šis lēmums nosaka sertificēšanas prasības dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu importam Savienībā no Jaunzēlandes.

Tajā ir ietverts arī veselības sertifikāta paraugs, kas jāizmanto tādu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importēšanai Savienībā, kuriem ir noteikta līdzvērtība saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai (“nolīgums”).

2. pants

Dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu imports

1.   Dalībvalstis atļauj importēt Savienībā no Jaunzēlandes dzīvus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus ar nosacījumu, ka tiem pievienots veselības sertifikāts, kas izdots pirms sūtījuma nosūtīšanas no Jaunzēlandes un sagatavots atbilstoši šādiem paraugiem:

| a) | ja ir noteikta līdzvērtība attiecībā uz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības pasākumiem un nolīguma V pielikumā ir reģistrēts līdzvērtības statuss “Jā-1”, veselības sertifikāta paraugs, kas norādīts šā lēmuma I pielikumā, un, kad nepieciešams, pievienojot attiecīgos papildu apliecinājumus saskaņā ar:






  i) | īpašajiem nosacījumiem, kas minēti nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 28. nodaļā; |
| --- | --- | --- |

a)

ja ir noteikta līdzvērtība attiecībā uz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības pasākumiem un nolīguma V pielikumā ir reģistrēts līdzvērtības statuss “Jā-1”, veselības sertifikāta paraugs, kas norādīts šā lēmuma I pielikumā, un, kad nepieciešams, pievienojot attiecīgos papildu apliecinājumus saskaņā ar:

i)

īpašajiem nosacījumiem, kas minēti nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 28. nodaļā;

| ii) | īpašajiem nosacījumiem, kas minēti šā lēmuma II pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

īpašajiem nosacījumiem, kas minēti šā lēmuma II pielikumā;

| iii) | īpašajiem nosacījumiem, kas minēti nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 29.B apakšnodaļā; |
| --- | --- |

iii)

īpašajiem nosacījumiem, kas minēti nolīguma V pielikuma 5. iedaļas 29.B apakšnodaļā;

| iv) | garantijām par humānu izturēšanos nonāvēšanas laikā, kas ir vismaz līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 1099/2009 noteiktajām garantijām; |
| --- | --- |

iv)

garantijām par humānu izturēšanos nonāvēšanas laikā, kas ir vismaz līdzvērtīgas Regulā (EK) Nr. 1099/2009 noteiktajām garantijām;

| b) | ja līdzvērtība nav noteikta un Savienības tiesību aktos ir noteiktas sertificēšanas prasības, veselības sertifikāta paraugs, kas norādīts attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro importa sertifikāciju. |
| --- | --- |

b)

ja līdzvērtība nav noteikta un Savienības tiesību aktos ir noteiktas sertificēšanas prasības, veselības sertifikāta paraugs, kas norādīts attiecīgajos Savienības tiesību aktos par veterināro importa sertifikāciju.

2.   Kamēr Savienībā nav pieņemtas saskaņotas importēšanas prasības attiecībā uz noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un noteiktiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, attiecībā uz šo dzīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importēšanu turpina piemērot dalībvalstu veselības prasības.

3.   Veselības sertifikātus saskaņā ar paraugu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, var izdot pēc dzīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījuma nosūtīšanas no Jaunzēlandes, ja saskaņā ar nolīguma V pielikuma 27. nodaļu ir reģistrēta sertifikācijas sistēmu līdzvērtība, sertifikātos ir norādīts attiecīgais pielaides dokuments (“PD”) un tā izdošanas datums un tie tiek uzrādīti robežkontroles punktā sūtījuma pienākšanas laikā.

3. pants

Vispārējie sertificēšanas nosacījumi dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importam

Dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības apliecinājumus var apvienot vienā veselības sertifikātā arī tajos gadījumos, kad līdzvērtība ir noteikta tikai dzīvnieku veselības vai tikai sabiedrības veselības pasākumiem.

4. pants

Atcelšana

Lēmums 2003/56/EK tiek atcelts.

5. pants

Pārejas noteikums

Pārejas periodā līdz 2016. gada 31. maijam Savienībā joprojām var importēt dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kam pievienoti veselības sertifikāti, kuri izdoti ne vēlāk kā 2016. gada 1. maijā saskaņā ar sertifikātu paraugiem, kas ietverti Lēmuma 2003/56/EK II, III, IV, V un VI pielikumā.

6. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 1. decembra.

7. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 20. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 57, 26.2.1997., 4. lpp.

1

(2)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

4

(5)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

5

(6)  Padomes 1972. gada 12. decembra Direktīva 72/462/EEK par veselības un veterinārās pārbaudes problēmām, ievedot liellopus, cūkas un svaigu gaļu no trešām valstīm (OV L 302, 31.12.1972., 28. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2007. gada 16. aprīļa Lēmums 2007/240/EK, ar ko izveido jaunas veterinārās apliecības dzīvu dzīvnieku, spermas, embriju, olšūnu un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanai Kopienā saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, 92/260/EEK, 93/195/EEK, 93/196/EEK, 93/197/EEK, 95/328/EK, 96/333/EK, 96/539/EK, 96/540/EK, 2000/572/EK, 2000/585/EK, 2000/666/EK, 2002/613/EK, 2003/56/EK, 2003/779/EK, 2003/804/EK, 2003/858/EK, 2003/863/EK, 2003/881/EK, 2004/407/EK, 2004/438/EK, 2004/595/EK, 2004/639/EK un 2006/168/EK (OV L 104, 21.4.2007., 37. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 18. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1084, ar kuru Eiropas Savienības vārdā apstiprina konkrētus grozījumus II, V, VII un VIII pielikumā Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai (OV L 175, 4.7.2015., 45. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2002. gada 30. decembra Lēmums 2003/24/EK par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidi (OV L 8, 14.1.2003., 44. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2003. gada 24. janvāra Lēmums 2003/56/EK par veselības sertifikātiem dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importam no Jaunzēlandes (OV L 22, 25.1.2003., 38. lpp.).

10

---

I PIELIKUMS

VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

Tādu dzīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kuriem ir atzīta līdzvērtība attiecībā uz dzīvnieku vai sabiedrības veselības pasākumiem nolīguma V pielikumā

| Prece (1), suga (2) /veids (3) | Nod. (4) | Sertificēšana (5) |
| --- | --- | --- |
| Dzīvnieku veselība | Sabiedrības veselība | Īpašie sertificēšanas nosacījumi |
| Saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku gaļa






  — | Skrējējputni
  Svaiga gaļa |

Prece (1), suga (2) /veids (3)

Nod. (4)

Sertificēšana (5)

Dzīvnieku veselība

Sabiedrības veselība

Īpašie sertificēšanas nosacījumi

Saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku gaļa

—

Skrējējputni

Svaiga gaļa

4.C

Komisijas Regula (EK) Nr. 798/2008 (6)

Līdzvērtības veselības apliecinājuma paraugs

Tie apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, jāiekļauj I pielikumā ietvertajā veselības sertifikāta paraugā.

Savvaļas medījumdzīvnieku gaļa

| — | Citi savvaļas sauszemes zīdītāji Svaiga gaļa, izņemot subproduktus |
| --- | --- |

—

Citi savvaļas sauszemes zīdītāji Svaiga gaļa, izņemot subproduktus

4.D

Komisijas Regula (EK) Nr. 119/2009 (7)

Komisijas Regula (EK) Nr. 206/2010 (8)

Līdzvērtības veselības apliecinājuma paraugs

Tie apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, jāiekļauj I pielikumā ietvertajā veselības sertifikāta paraugā.

Gaļas izstrādājumi, kas iegūti no saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku gaļas

| — | Skrējējputni |
| --- | --- |

—

Skrējējputni

5.C

Komisijas Lēmums 2000/572/EK (9)

Regula (EK) Nr. 798/2008

Līdzvērtības veselības apliecinājuma paraugs

Tie apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, jāiekļauj I pielikumā ietvertajā veselības sertifikāta paraugā.

Gaļas produkti, kas iegūti no saimniecībā audzētiem medījumdzīvniekiem

| — | Skrējējputni |
| --- | --- |

—

Skrējējputni

6.C

Komisijas Lēmums 2007/777/EK (10)

Regula (EK) Nr. 798/2008

Līdzvērtības veselības apliecinājuma paraugs

Tie apliecinājumi, kuriem nav līdzvērtības, jāiekļauj I pielikumā ietvertajā veselības sertifikāta paraugā.

---

(1)  Šī tabula jālasa saistībā ar nolīguma V pielikumu, jo īpaši ņemot vērā tajā minētos īpašos nosacījumus.

(2)  Dzīvu dzīvnieku gadījumā.

(3)  Veids, kādā produkts tiek ieviests (piedāvāts).

(4)  Nodaļas numurs, kas piešķirts noteiktai precei vai preču grupai, kas atbilst precei vai preču grupai ar tādu pašu numuru nolīguma V pielikumā un tiks norādīts sertifikātā.

(5)  Atsauce uz tiesību aktiem ietver visus turpmākos grozījumus.

(6)  Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.).

(7)  Komisijas 2009. gada 9. februāra Regula (EK) Nr. 119/2009, ar ko nosaka trešo valstu vai to daļu sarakstu un veterinārās sertifikācijas prasības savvaļas zaķu dzimtas dzīvnieku, noteiktu savvaļas sauszemes zīdītāju un saimniecībās audzētu trušu gaļas importam Kopienā vai tranzītam caur to (OV L 39, 10.2.2009., 12. lpp.).

(8)  Komisijas 2010. gada 12. marta Regula (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.).

(9)  Komisijas 2000. gada 8. septembra Lēmums 2000/572/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības, veselības aizsardzības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus gaļas izstrādājumu ievedumiem Kopienā no trešām valstīm (OV L 240, 23.9.2000., 19. lpp.).

(10)  Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmums 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 312, 30.11.2007., 49. lpp.).

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/41

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 244/14/COL

(2014. gada 26. jūnijs)

par iespējamo atbalstu Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

(Norvēģija)

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ

Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (“UTN”) un jo īpaši tā 24. pantu,

UTN 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši II daļas 7. panta 2. punktu,

PĒC aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (1),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Den Norske Forleggerforening, Norvēģijas izdevēju asociācija (“NIA”), 2010. gada 15. aprīļa vēstulē (ieraksts Nr. 553725) nosūtīja Iestādei sūdzību, apgalvojot, ka Nasjonal digital læringsarena (“NDLA”) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts. Sūdzības iesniedzējs 2011. gada 15. jūlija e-pasta vēstulē (ieraksts Nr. 608593) iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Den Norske Forleggerforening, Norvēģijas izdevēju asociācija (“NIA”), 2010. gada 15. aprīļa vēstulē (ieraksts Nr. 553725) nosūtīja Iestādei sūdzību, apgalvojot, ka Nasjonal digital læringsarena (“NDLA”) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts. Sūdzības iesniedzējs 2011. gada 15. jūlija e-pasta vēstulē (ieraksts Nr. 608593) iesniedza papildu informāciju.

| (2) | Iestāde 2010. gada 2. jūlija vēstulē (ieraksts Nr. 558201) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes 2010. gada 9. septembra vēstulē (ieraksts Nr. 568942) atbildēja uz informācijas pieprasījumu. Turklāt Iestāde un Norvēģijas iestādes apspriedās par šo lietu sanāksmē Norvēģijā 2010. gada 13. un 14. oktobrī. Norvēģijas iestādes 2010. gada 1. decembra vēstulē (ieraksts Nr. 579405) nosūtīja Iestādei papildu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Iestāde 2010. gada 2. jūlija vēstulē (ieraksts Nr. 558201) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes 2010. gada 9. septembra vēstulē (ieraksts Nr. 568942) atbildēja uz informācijas pieprasījumu. Turklāt Iestāde un Norvēģijas iestādes apspriedās par šo lietu sanāksmē Norvēģijā 2010. gada 13. un 14. oktobrī. Norvēģijas iestādes 2010. gada 1. decembra vēstulē (ieraksts Nr. 579405) nosūtīja Iestādei papildu informāciju.

| (3) | Iestāde 2011. gada 4. februāra vēstulē (ieraksts Nr. 574762) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes atbildēja 2011. gada 7. marta vēstulē (ieraksts Nr. 589528). Norvēģijas iestādes sniedza papildu skaidrojumus 2011. gada 2. maija un 2011. gada 12. augusta e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 596402 un Nr. 608596). |
| --- | --- |

(3)

Iestāde 2011. gada 4. februāra vēstulē (ieraksts Nr. 574762) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes atbildēja 2011. gada 7. marta vēstulē (ieraksts Nr. 589528). Norvēģijas iestādes sniedza papildu skaidrojumus 2011. gada 2. maija un 2011. gada 12. augusta e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 596402 un Nr. 608596).

| (4) | Iestāde 2011. gada 12. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 311/11/COL par to, ka pasākums nebija valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (“Lēmums”) (2). Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 9. janvārī pārsūdzēja Lēmumu, un EBTA Tiesa ar 2012. gada 11. decembra lēmumu lietā E-1/12 Den norske Forleggerforening pret EBTA Uzraudzības iestādi atcēla Lēmumu (“Spriedums”) (3). |
| --- | --- |

(4)

Iestāde 2011. gada 12. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 311/11/COL par to, ka pasākums nebija valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (“Lēmums”) (2). Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 9. janvārī pārsūdzēja Lēmumu, un EBTA Tiesa ar 2012. gada 11. decembra lēmumu lietā E-1/12 Den norske Forleggerforening pret EBTA Uzraudzības iestādi atcēla Lēmumu (“Spriedums”) (3).

| (5) | Pēc Sprieduma paziņošanas Iestāde 2013. gada 27. martā pieņēma Lēmumu Nr. 136/13/COL par formālas izmeklēšanas sākšanu (4). Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes par lēmumu 2013. gada 6. maijā (ieraksts Nr. 672024). NIA 2013. gada 31. jūlijā iesniedza savus novērojumus (ieraksts Nr. 679681). Trešās personas iesniedza vairākas piezīmes laikposmā no 2013. gada 2. līdz 15. septembrim. Šīs trešo pušu piezīmes pārsūtīja Norvēģijas iestādēm 2013. gada 4. oktobra e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 685793, Nr. 685794, Nr. 685795 un Nr. 685797), 2013. gada 7. oktobra e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 685884, Nr. 685885, Nr. 685886, Nr. 685887, Nr. 685889) un 2013. gada 29. oktobra vēstulē (ieraksts Nr. 688133). |
| --- | --- |

(5)

Pēc Sprieduma paziņošanas Iestāde 2013. gada 27. martā pieņēma Lēmumu Nr. 136/13/COL par formālas izmeklēšanas sākšanu (4). Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes par lēmumu 2013. gada 6. maijā (ieraksts Nr. 672024). NIA 2013. gada 31. jūlijā iesniedza savus novērojumus (ieraksts Nr. 679681). Trešās personas iesniedza vairākas piezīmes laikposmā no 2013. gada 2. līdz 15. septembrim. Šīs trešo pušu piezīmes pārsūtīja Norvēģijas iestādēm 2013. gada 4. oktobra e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 685793, Nr. 685794, Nr. 685795 un Nr. 685797), 2013. gada 7. oktobra e-pasta vēstulēs (ieraksts Nr. 685884, Nr. 685885, Nr. 685886, Nr. 685887, Nr. 685889) un 2013. gada 29. oktobra vēstulē (ieraksts Nr. 688133).

| (6) | Pēc NIA pieprasījuma Briselē 2013. gada 16. oktobrī notika sanāksme, kurā NIA prezentācijā izklāstīja papildu piezīmes par šo lietu. NIA 2013. gada 27. oktobrī nosūtīja savas prezentācijas kopiju kopā ar papildu rakstiskām piezīmēm (ieraksts Nr. 688135), ko pārsūtīja Norvēģijas iestādēm 2013. gada 29. oktobrī. Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2013. gada 29. novembra vēstulē (ieraksts Nr. 691769). |
| --- | --- |

(6)

Pēc NIA pieprasījuma Briselē 2013. gada 16. oktobrī notika sanāksme, kurā NIA prezentācijā izklāstīja papildu piezīmes par šo lietu. NIA 2013. gada 27. oktobrī nosūtīja savas prezentācijas kopiju kopā ar papildu rakstiskām piezīmēm (ieraksts Nr. 688135), ko pārsūtīja Norvēģijas iestādēm 2013. gada 29. oktobrī. Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2013. gada 29. novembra vēstulē (ieraksts Nr. 691769).

| (7) | Iestāde 2014. gada 17. februāra vēstulē (ieraksts Nr. 694424) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes atbildēja 2014. gada 31. marta vēstulē (ieraksts Nr. 703980 un Nr. 703991, 1.–28. pielikums ierakstā Nr. 703987). |
| --- | --- |

(7)

Iestāde 2014. gada 17. februāra vēstulē (ieraksts Nr. 694424) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes atbildēja 2014. gada 31. marta vēstulē (ieraksts Nr. 703980 un Nr. 703991, 1.–28. pielikums ierakstā Nr. 703987).

2.   NDLA

| (8) | NDLA ir struktūrvienība, ko izveidojušas Norvēģijas apgabalu pašpārvaldes saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu (5). Tā nav juridiska persona. |
| --- | --- |

(8)

NDLA ir struktūrvienība, ko izveidojušas Norvēģijas apgabalu pašpārvaldes saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu (5). Tā nav juridiska persona.

| (9) | Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantā ir noteikts, ka pašvaldības vai apgabalu pašpārvaldes var apvienot spēkus, lai veiktu kopīgus uzdevumus. Sadarbībai jānotiek ar attiecīgās pašvaldības vai apgabala pašpārvaldes ieceltas valdes starpniecību. Valde var būt pilnvarota pieņemt lēmumus par pašvaldību sadarbības darbu un organizāciju. Turklāt ir noteikts, ka šādas sadarbības statūtos ir jānosaka, kā tiek iecelta valde un nodrošināta pārstāvniecība tajā, darbības jomas, kurās attiecīgo pašvaldību/apgabalu pašpārvaldēm ir jāveic finansiālas iemaksas, vai valde var noslēgt aizdevuma līgumus vai kādā citā veidā likt attiecīgajām pašvaldību/apgabalu pašpārvaldēm uzņemties finansiālas saistības un, visbeidzot, kādā veidā šāda sadarbība ir jāpārtrauc. Tikai pašvaldības un apgabalu pašpārvaldes drīkst iesaistīties pašvaldību sadarbībā. Šajā sadarbībā nevar piedalīties ne valsts, ne citas valsts vai privātas struktūras. Turklāt sadarbībai ir jābūt īstai tādā nozīmē, ka likums aizliedz deleģēt sadarbības vadību viena apgabala pašpārvaldei. |
| --- | --- |

(9)

Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantā ir noteikts, ka pašvaldības vai apgabalu pašpārvaldes var apvienot spēkus, lai veiktu kopīgus uzdevumus. Sadarbībai jānotiek ar attiecīgās pašvaldības vai apgabala pašpārvaldes ieceltas valdes starpniecību. Valde var būt pilnvarota pieņemt lēmumus par pašvaldību sadarbības darbu un organizāciju. Turklāt ir noteikts, ka šādas sadarbības statūtos ir jānosaka, kā tiek iecelta valde un nodrošināta pārstāvniecība tajā, darbības jomas, kurās attiecīgo pašvaldību/apgabalu pašpārvaldēm ir jāveic finansiālas iemaksas, vai valde var noslēgt aizdevuma līgumus vai kādā citā veidā likt attiecīgajām pašvaldību/apgabalu pašpārvaldēm uzņemties finansiālas saistības un, visbeidzot, kādā veidā šāda sadarbība ir jāpārtrauc. Tikai pašvaldības un apgabalu pašpārvaldes drīkst iesaistīties pašvaldību sadarbībā. Šajā sadarbībā nevar piedalīties ne valsts, ne citas valsts vai privātas struktūras. Turklāt sadarbībai ir jābūt īstai tādā nozīmē, ka likums aizliedz deleģēt sadarbības vadību viena apgabala pašpārvaldei.

| (10) | NDLA izveide ir aprakstīta I daļas 4.4. sadaļā. |
| --- | --- |

(10)

NDLA izveide ir aprakstīta I daļas 4.4. sadaļā.

| (11) | NDLA mērķis ir izstrādāt un iegādāties digitālus mācību līdzekļus, lai publicētu tos internetā bezmaksas izmantošanai skolotājiem un studentiem. Tas notiek, publicējot līdzekļus atklātā tīmekļa vietnē. Tai ir četras galvenās darbības jomas: pirmkārt, digitālu mācību līdzekļu izstrāde un piegāde vidusskolām; otrkārt, digitālu mācību līdzekļu iegāde no trešo pušu piegādātājiem; treškārt, mācību līdzekļu kvalitātes kontrole; un, ceturtkārt, tīmekļa vietnes, kurā ir publicēti mācību līdzekļi, darbības nodrošināšana (turpmāk šīs darbības minētas arī kā “mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde”). |
| --- | --- |

(11)

NDLA mērķis ir izstrādāt un iegādāties digitālus mācību līdzekļus, lai publicētu tos internetā bezmaksas izmantošanai skolotājiem un studentiem. Tas notiek, publicējot līdzekļus atklātā tīmekļa vietnē. Tai ir četras galvenās darbības jomas: pirmkārt, digitālu mācību līdzekļu izstrāde un piegāde vidusskolām; otrkārt, digitālu mācību līdzekļu iegāde no trešo pušu piegādātājiem; treškārt, mācību līdzekļu kvalitātes kontrole; un, ceturtkārt, tīmekļa vietnes, kurā ir publicēti mācību līdzekļi, darbības nodrošināšana (turpmāk šīs darbības minētas arī kā “mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde”).

3.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJS – NORVĒĢIJAS IZDEVĒJU ASOCIĀCIJA (“NIA”)

| (12) | NIA pārstāv uzņēmumus, kas aktīvi piedalās vai varētu piedalīties digitālo mācību līdzekļu izstrādē un izplatīšanā. |
| --- | --- |

(12)

NIA pārstāv uzņēmumus, kas aktīvi piedalās vai varētu piedalīties digitālo mācību līdzekļu izstrādē un izplatīšanā.

| (13) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka NDLA piešķirtais finansējums digitālo mācību līdzekļu iegādei, izstrādei un piegādei ir nelikumīgs valsts atbalsts NDLA. Saistībā ar šo sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, viņaprāt, NDLA nav valsts pārvaldes neatņemama daļa, bet gan uzņēmums valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Sūdzības iesniedzējs atgādina, ka saskaņā ar pastāvošo judikatūru uzņēmums ir saimnieciskā darbībā iesaistījusies struktūrvienība. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) judikatūru saimnieciskā darbība ir darbība, ko vismaz pēc būtības varētu veikt privāts uzņēmums, lai gūtu peļņu. Pēc būtības ikviena struktūrvienība, kas veic darbību, kas varētu būt peļņas gūšanai, ir iesaistījusies saimnieciskā darbībā. |
| --- | --- |

(13)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka NDLA piešķirtais finansējums digitālo mācību līdzekļu iegādei, izstrādei un piegādei ir nelikumīgs valsts atbalsts NDLA. Saistībā ar šo sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, viņaprāt, NDLA nav valsts pārvaldes neatņemama daļa, bet gan uzņēmums valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Sūdzības iesniedzējs atgādina, ka saskaņā ar pastāvošo judikatūru uzņēmums ir saimnieciskā darbībā iesaistījusies struktūrvienība. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) judikatūru saimnieciskā darbība ir darbība, ko vismaz pēc būtības varētu veikt privāts uzņēmums, lai gūtu peļņu. Pēc būtības ikviena struktūrvienība, kas veic darbību, kas varētu būt peļņas gūšanai, ir iesaistījusies saimnieciskā darbībā.

| (14) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka pirms NDLA veiktajām darbībām pastāvēja digitālo mācību līdzekļu tirgus un tagad NDLA konkurē ar pastāvošiem privātajiem uzņēmumiem, kuri piedāvā digitālos mācību resursus. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka, ņemot vērā šo, digitālo mācību resursu izstrāde un piegāde ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka citas NDLA darbības ir cieši saistītas ar digitālo mācību resursu izstrādi un piegādi, un tāpēc arī tās ir uzskatāmas par saimnieciskām. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka pirms NDLA veiktajām darbībām pastāvēja digitālo mācību līdzekļu tirgus un tagad NDLA konkurē ar pastāvošiem privātajiem uzņēmumiem, kuri piedāvā digitālos mācību resursus. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka, ņemot vērā šo, digitālo mācību resursu izstrāde un piegāde ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka citas NDLA darbības ir cieši saistītas ar digitālo mācību resursu izstrādi un piegādi, un tāpēc arī tās ir uzskatāmas par saimnieciskām.

| (15) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka EEZ līguma 59. panta 2. punkts nav piemērojams, un secina, ka Norvēģijas valsts ir piešķīrusi valsts atbalstu, par to nepaziņojot, tādējādi pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

(15)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka EEZ līguma 59. panta 2. punkts nav piemērojams, un secina, ka Norvēģijas valsts ir piešķīrusi valsts atbalstu, par to nepaziņojot, tādējādi pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus.

4.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

4.1.   IZGLĪTĪBAS SISTĒMA NORVĒĢIJĀ

| (16) | Izglītību Norvēģijā nodrošina ar bezmaksas valsts skolu sistēmu. Šajā sistēmā ir obligātā pamatskola (6–13 gadu vecumā), obligāta pirmā līmeņa vidējā izglītība (13–16 gadu vecumā) un neobligāta otrā līmeņa vidējā izglītība (16–19 gadu vecumā). |
| --- | --- |

(16)

Izglītību Norvēģijā nodrošina ar bezmaksas valsts skolu sistēmu. Šajā sistēmā ir obligātā pamatskola (6–13 gadu vecumā), obligāta pirmā līmeņa vidējā izglītība (13–16 gadu vecumā) un neobligāta otrā līmeņa vidējā izglītība (16–19 gadu vecumā).

| (17) | Norvēģijas iestādes 2006. gadā “Zināšanu veicināšanas iniciatīvas” (Kunnskapsløftet) (6) ietvaros nolēma, ka visām Norvēģijas skolām ir jāpievērš pastiprināta uzmanība noteiktām pamatprasmēm visos mācību priekšmetos. Viena no šīm prasmēm ir spēja mācīties konkrētu mācību priekšmetu, izmantojot digitālas informācijas un sakaru tehnoloģijas. Šo prasību ieviesa valsts mācību programmā bērniem 10 gadus ilgajā obligātajā apmācībā (t. i., 1.–10. klasē), skolēniem otrā līmeņa vidējās izglītības pirmajā gadā (t. i., 11.–13. klasē) un māceklībā. Saskaņā ar Norvēģijas Izglītības likumu (7) apgabalu pašpārvaldes ir atbildīgas par šo prasību izpildi. |
| --- | --- |

(17)

Norvēģijas iestādes 2006. gadā “Zināšanu veicināšanas iniciatīvas” (Kunnskapsløftet) (6) ietvaros nolēma, ka visām Norvēģijas skolām ir jāpievērš pastiprināta uzmanība noteiktām pamatprasmēm visos mācību priekšmetos. Viena no šīm prasmēm ir spēja mācīties konkrētu mācību priekšmetu, izmantojot digitālas informācijas un sakaru tehnoloģijas. Šo prasību ieviesa valsts mācību programmā bērniem 10 gadus ilgajā obligātajā apmācībā (t. i., 1.–10. klasē), skolēniem otrā līmeņa vidējās izglītības pirmajā gadā (t. i., 11.–13. klasē) un māceklībā. Saskaņā ar Norvēģijas Izglītības likumu (7) apgabalu pašpārvaldes ir atbildīgas par šo prasību izpildi.

| (18) | Turklāt Norvēģijas iestādes 2007. gadā veica grozījumu Izglītības likumā un noteica par pienākumu apgabalu iestādēm nodrošināt skolēnus ar nepieciešamajiem drukātajiem un digitālajiem mācību līdzekļiem bez maksas. Jāatzīmē, ka līdz tam skolēniem otrā līmeņa vidusskolās Norvēģijā (11.–13. klasē) bija jāpērk mācību līdzekļi, ņemot vērā to, kādus mācību līdzekļus ir izvēlējušās skolas saskaņā ar valsts mācību programmu. Pārmaiņas ieviesa pēc tam, ka Norvēģijas valdība izskatīja iespējas un ekonomiskās sekas bezmaksas mācību līdzekļu ieviešanai otrā līmeņa vidusskolu sistēmā (8). |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Norvēģijas iestādes 2007. gadā veica grozījumu Izglītības likumā un noteica par pienākumu apgabalu iestādēm nodrošināt skolēnus ar nepieciešamajiem drukātajiem un digitālajiem mācību līdzekļiem bez maksas. Jāatzīmē, ka līdz tam skolēniem otrā līmeņa vidusskolās Norvēģijā (11.–13. klasē) bija jāpērk mācību līdzekļi, ņemot vērā to, kādus mācību līdzekļus ir izvēlējušās skolas saskaņā ar valsts mācību programmu. Pārmaiņas ieviesa pēc tam, ka Norvēģijas valdība izskatīja iespējas un ekonomiskās sekas bezmaksas mācību līdzekļu ieviešanai otrā līmeņa vidusskolu sistēmā (8).

| (19) | Saskaņā ar balto grāmatu (9) princips nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus nav jauns, jo netieši tas bija paredzēts jau ar mācību maksas aizliegumu, ko varēja interpretēt tā, ka arī mācību līdzekļiem būtu jābūt bezmaksas. Tomēr baltajā grāmatā atzina, ka bezmaksas mācību līdzekļu princips nebija skaidri noregulēts, norādot, ka:
  “Noteikums ir jauns, taču ar to neparedz mainīt pašreizējos tiesību aktus. Bezmaksas izglītības princips ir paredzēts Vidusskolas izglītības likuma 35. sadaļas (10) trešajā daļā, ar ko aizliedz iekasēt mācību maksu. Pašreizējo sistēmu, kurā skolēniem un mācekļiem ir pašiem jāpērk mācību līdzekļi un rīki, neregulē tiesību akti.” (11) (neoficiāls tulkojums) |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar balto grāmatu (9) princips nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus nav jauns, jo netieši tas bija paredzēts jau ar mācību maksas aizliegumu, ko varēja interpretēt tā, ka arī mācību līdzekļiem būtu jābūt bezmaksas. Tomēr baltajā grāmatā atzina, ka bezmaksas mācību līdzekļu princips nebija skaidri noregulēts, norādot, ka:

“Noteikums ir jauns, taču ar to neparedz mainīt pašreizējos tiesību aktus. Bezmaksas izglītības princips ir paredzēts Vidusskolas izglītības likuma 35. sadaļas (10) trešajā daļā, ar ko aizliedz iekasēt mācību maksu. Pašreizējo sistēmu, kurā skolēniem un mācekļiem ir pašiem jāpērk mācību līdzekļi un rīki, neregulē tiesību akti.” (11) (neoficiāls tulkojums)

| (20) | Patiešām, Izglītības likuma 3-1. sadaļas jaunajā 9. daļā tagad ir skaidri noteikts:
  “Izglītība un mācības valsts uzturētās otrā līmeņa vidusskolās vai mācību iestādēs ir bezmaksas. Apgabala pašpārvalde ir atbildīga par skolēnu nodrošināšanu ar nepieciešamajiem drukātajiem un digitālajiem mācību rīkiem un digitālo aprīkojumu. No skolēniem nedrīkst pieprasīt nekādu maksu par šiem līdzekļiem un aprīkojumu papildus tam, kas ir paredzēts noteikumos. (...).” (12) (neoficiāls tulkojums) |
| --- | --- |

(20)

Patiešām, Izglītības likuma 3-1. sadaļas jaunajā 9. daļā tagad ir skaidri noteikts:

“Izglītība un mācības valsts uzturētās otrā līmeņa vidusskolās vai mācību iestādēs ir bezmaksas. Apgabala pašpārvalde ir atbildīga par skolēnu nodrošināšanu ar nepieciešamajiem drukātajiem un digitālajiem mācību rīkiem un digitālo aprīkojumu. No skolēniem nedrīkst pieprasīt nekādu maksu par šiem līdzekļiem un aprīkojumu papildus tam, kas ir paredzēts noteikumos. (...).” (12) (neoficiāls tulkojums)

4.2.   PIEŠĶĪRUMS PĀRSKATĪTAJĀ VALSTS BUDŽETĀ

| (21) | Pienākums nodrošināt bezmaksas digitālos un fiziskos mācību līdzekļus ir būtisks finansiāls slogs Norvēģijas apgabalu pašpārvaldēm. Ņemot vērā šīs papildu izmaksas, Norvēģijas valdība 2006. gadā nolēma piešķirt papildu finansējumu. Šo līdzekļu piešķīrumu iekļāva pārskatītajā valsts budžetā, ko pieņēma 2006. gada 12. maijā.
  “Valdības mērķis ir ieviest vidusskolās bezmaksas mācību līdzekļus. Vienlaikus valdība vēlas stimulēt digitālo mācību līdzekļu izmantošanu vidusskolās. Lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar viena skolēna paplašinātu piekļuvi digitālajiem mācību līdzekļiem un to izmantošanu, valdība ierosina izlietot NOK 50 000 000 digitālu mācību līdzekļu izstrādei un izmantošanai.
  Pieteikumu iesniedzēji apgabalos var iekļaut vienu, vairākas vai visas apgabala vidusskolas un vienu vai vairākus tematus. Šā piešķīruma mērķis ir stimulēt digitālo mācību līdzekļu izstrādi un izmantošanu un samazināt mācību līdzekļu izmaksas skolēniem.
  Līdzekļus var izmantot digitālo mācību līdzekļu iegādei vai izstrādei vietējā līmenī. Līdzekļus nedrīkst izmantot digitālās infrastruktūras izstrādei. Ir plānots piešķirt (sic.) [prioritāti] pieteikumiem, pamatojoties uz apgabalu sadarbību.” (13) (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums) |
| --- | --- |

(21)

Pienākums nodrošināt bezmaksas digitālos un fiziskos mācību līdzekļus ir būtisks finansiāls slogs Norvēģijas apgabalu pašpārvaldēm. Ņemot vērā šīs papildu izmaksas, Norvēģijas valdība 2006. gadā nolēma piešķirt papildu finansējumu. Šo līdzekļu piešķīrumu iekļāva pārskatītajā valsts budžetā, ko pieņēma 2006. gada 12. maijā.

“Valdības mērķis ir ieviest vidusskolās bezmaksas mācību līdzekļus. Vienlaikus valdība vēlas stimulēt digitālo mācību līdzekļu izmantošanu vidusskolās. Lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar viena skolēna paplašinātu piekļuvi digitālajiem mācību līdzekļiem un to izmantošanu, valdība ierosina izlietot NOK 50 000 000 digitālu mācību līdzekļu izstrādei un izmantošanai.

Pieteikumu iesniedzēji apgabalos var iekļaut vienu, vairākas vai visas apgabala vidusskolas un vienu vai vairākus tematus. Šā piešķīruma mērķis ir stimulēt digitālo mācību līdzekļu izstrādi un izmantošanu un samazināt mācību līdzekļu izmaksas skolēniem.

Līdzekļus var izmantot digitālo mācību līdzekļu iegādei vai izstrādei vietējā līmenī. Līdzekļus nedrīkst izmantot digitālās infrastruktūras izstrādei. Ir plānots piešķirt (sic.) [prioritāti] pieteikumiem, pamatojoties uz apgabalu sadarbību.” (13) (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums)

4.2.1.   
  Uzaicinājums iesniegt pieteikumu

| (22) | Izglītības un pētniecības ministrija 2006. gada 19. jūnija vēstulē aicināja apgabalu iestādes atsevišķi vai kopīgi pieteikties NOK 50 miljoniem, kas bija pieejami no 2006. gada 15. augusta. Vēstulē bija norādīti šādi iniciatīvas mērķi un būtība:






  — | “Palielināt pieeju digitālajiem mācību līdzekļiem otrā līmeņa vidusskolās, ka arī veicinātu to plašāku izmantošanu. |
| --- | --- | --- |

(22)

Izglītības un pētniecības ministrija 2006. gada 19. jūnija vēstulē aicināja apgabalu iestādes atsevišķi vai kopīgi pieteikties NOK 50 miljoniem, kas bija pieejami no 2006. gada 15. augusta. Vēstulē bija norādīti šādi iniciatīvas mērķi un būtība:

—

“Palielināt pieeju digitālajiem mācību līdzekļiem otrā līmeņa vidusskolās, ka arī veicinātu to plašāku izmantošanu.

| — | Stiprināt zināšanas par digitālo mācību līdzekļu izstrādi un/vai iegādi otrā līmeņa vidusskolās un skolu īpašnieku vidū. |
| --- | --- |

—

Stiprināt zināšanas par digitālo mācību līdzekļu izstrādi un/vai iegādi otrā līmeņa vidusskolās un skolu īpašnieku vidū.

| — | Palielināt otrā līmeņa vidusskolām paredzēto digitālo mācību līdzekļu apmēru un daudzveidību. |
| --- | --- |

—

Palielināt otrā līmeņa vidusskolām paredzēto digitālo mācību līdzekļu apmēru un daudzveidību.

| — | Samazināt mācību līdzekļu iegādes izdevumus skolēniem.” (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums) |
| --- | --- |

—

Samazināt mācību līdzekļu iegādes izdevumus skolēniem.” (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums)

(...) [Pārskatītajā valsts budžetā] 2006. gadam valdība norāda:

“Līdzekļus var izmantot, lai iegādātos digitālos mācību resursus un izstrādātu mācību līdzekļus vietējā līmenī.” (14) (neoficiāls tulkojums)

4.2.2.   
  NDLA izveide

| (23) | Par izglītības jomu atbildīgie cilvēki no 19 Norvēģijas apgabalu pašpārvaldēm 2006. gada augustā satikās, lai apspriestu iespēju kopīgi pieteikties finansējumam. Kaut arī Oslo apgabala pašpārvalde nolēma nepiedalīties kopīgajā projektā, pārējās 18 apgabalu pašpārvaldes nolēma iesaistīties pašvaldību sadarbībā un izveidot NDLA, lai pārvaldītu procesu nenoteiktu laiku. Pēc tam katra no šīm apgabalu pašpārvaldēm pieņēma šādu rezolūciju:
  “Apgabalu padome izdod rezolūciju Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold un Østfold apgabalam izveidot pašvaldību sadarbību NDLA ar savu valdi saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. punktu. Šīs sadarbības mērķis ir veicināt digitālo mācību resursu izstrādi, izvietošanu un organizēšanu visos mācību priekšmetos otrā līmeņa vidusskolās. Rezultātā ir jāiegūst bezmaksas digitāli mācību līdzekļi, kas veicina aktīvu mācīšanos un koplietošanu (...).” (15) (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums) |
| --- | --- |

(23)

Par izglītības jomu atbildīgie cilvēki no 19 Norvēģijas apgabalu pašpārvaldēm 2006. gada augustā satikās, lai apspriestu iespēju kopīgi pieteikties finansējumam. Kaut arī Oslo apgabala pašpārvalde nolēma nepiedalīties kopīgajā projektā, pārējās 18 apgabalu pašpārvaldes nolēma iesaistīties pašvaldību sadarbībā un izveidot NDLA, lai pārvaldītu procesu nenoteiktu laiku. Pēc tam katra no šīm apgabalu pašpārvaldēm pieņēma šādu rezolūciju:

“Apgabalu padome izdod rezolūciju Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold un Østfold apgabalam izveidot pašvaldību sadarbību NDLA ar savu valdi saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. punktu. Šīs sadarbības mērķis ir veicināt digitālo mācību resursu izstrādi, izvietošanu un organizēšanu visos mācību priekšmetos otrā līmeņa vidusskolās. Rezultātā ir jāiegūst bezmaksas digitāli mācību līdzekļi, kas veicina aktīvu mācīšanos un koplietošanu (...).” (15) (neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums)

| (24) | Akershus2012. gada 1. decembrī nolēma izstāties no NDLA, bet 2014. gada 1. janvārī nolēma atkal pievienoties NDLA. Saskaņā ar NDLA 2012. gada ziņojuma ievaddaļu “Akershus apgabala pašpārvalde nolēma atsaukt savu dalību, jo apmeklētāju skaits apgabala skolās bija zems (...)” (16) (neoficiāls tulkojums). Saskaņā ar informāciju NDLA tīmekļa vietnē iemesls, kāpēc Akershus atkal pievienojās NDLA, bija tas, ka “kopš izstāšanās no NDLA mācību priekšmetu izmantošana ndla.no ārkārtīgi pieauga” (neoficiāls tulkojums), kas nozīmē, ka pašlaik NDLA ir 18 apgabalu pašpārvaldes. |
| --- | --- |

(24)

Akershus2012. gada 1. decembrī nolēma izstāties no NDLA, bet 2014. gada 1. janvārī nolēma atkal pievienoties NDLA. Saskaņā ar NDLA 2012. gada ziņojuma ievaddaļu “Akershus apgabala pašpārvalde nolēma atsaukt savu dalību, jo apmeklētāju skaits apgabala skolās bija zems (...)” (16) (neoficiāls tulkojums). Saskaņā ar informāciju NDLA tīmekļa vietnē iemesls, kāpēc Akershus atkal pievienojās NDLA, bija tas, ka “kopš izstāšanās no NDLA mācību priekšmetu izmantošana ndla.no ārkārtīgi pieauga” (neoficiāls tulkojums), kas nozīmē, ka pašlaik NDLA ir 18 apgabalu pašpārvaldes.

4.3.   LĪDZEKĻI APGABALU PAŠPĀRVALDĒM

| (25) | 18 apgabalu pašpārvaldes 2006. gada 15. oktobrī iesniedza kopīgu valsts līdzekļu pieteikumu Izglītības un pētniecības ministrijai, kas sniedza iepriekšēju apstiprinājumu, piešķirot NOK 2 miljonus projekta plānošanai un vēl NOK 15 miljonus satura izstrādei un iegādei (t. i., kopā NOK 17 miljonus). Dotāciju NOK 15 miljonu apmērā nepiešķīra, kamēr projekta plāns nebija apstiprināts (17). Projekta plānu, ko saņēma 2007. gada 16. februārī, apstiprināja 2007. gada 20 aprīlī, un papildu NOK 15 miljonus piešķīra ar vairākiem nosacījumiem:
  “Līdzekļus drīkst izmantot digitālo mācību līdzekļu iegādei, izstrādei un/vai pielāgošanai tādiem mācību priekšmetiem kā norvēģu valoda un dabaszinības VGI (18) no 2007. gada rudens.
  (...)
  Ministrija arī pieprasa, lai apgabalu iestādes kopīgi noteiktu atbildīgo juridisko personu, kas nodrošinās ar digitālajiem mācību resursiem saistīto apgabalu pašpārvalžu pienākumu izpildi saskaņā ar šo iniciatīvu. Šāda struktūrvienība var būt, piemēram, sabiedrība, pašvaldību sadarbība vai uzņemošā apgabala pašpārvalde, taču tā nevar pati iesaistīties saimnieciskā darbībā.
  (...)
  Ministrija sagaida, ka digitālo mācību līdzekļu un izstrādes pakalpojumu iegāde notiek saskaņā ar noteikumiem par publisko iepirkumu. Ja apgabala pašpārvaldes darbinieki izstrādā digitālos mācību līdzekļus, tā ir uzskatāma par darbību uz sava rēķina ar nosacījumu, ka apgabala pašpārvaldes negūst peļņu no šīs darbības. Ja izstrādi veic cilvēki, kas nav apgabala pašpārvaldes darbinieki, tā ir uzskatāma par pakalpojumu iegādi un ir jāvērtē kā parasts gadījums saskaņā ar noteikumiem par publiskajiem iepirkumiem.” (19) (neoficiāls tulkojums) |
| --- | --- |

(25)

18 apgabalu pašpārvaldes 2006. gada 15. oktobrī iesniedza kopīgu valsts līdzekļu pieteikumu Izglītības un pētniecības ministrijai, kas sniedza iepriekšēju apstiprinājumu, piešķirot NOK 2 miljonus projekta plānošanai un vēl NOK 15 miljonus satura izstrādei un iegādei (t. i., kopā NOK 17 miljonus). Dotāciju NOK 15 miljonu apmērā nepiešķīra, kamēr projekta plāns nebija apstiprināts (17). Projekta plānu, ko saņēma 2007. gada 16. februārī, apstiprināja 2007. gada 20 aprīlī, un papildu NOK 15 miljonus piešķīra ar vairākiem nosacījumiem:

“Līdzekļus drīkst izmantot digitālo mācību līdzekļu iegādei, izstrādei un/vai pielāgošanai tādiem mācību priekšmetiem kā norvēģu valoda un dabaszinības VGI (18) no 2007. gada rudens.

(...)

Ministrija arī pieprasa, lai apgabalu iestādes kopīgi noteiktu atbildīgo juridisko personu, kas nodrošinās ar digitālajiem mācību resursiem saistīto apgabalu pašpārvalžu pienākumu izpildi saskaņā ar šo iniciatīvu. Šāda struktūrvienība var būt, piemēram, sabiedrība, pašvaldību sadarbība vai uzņemošā apgabala pašpārvalde, taču tā nevar pati iesaistīties saimnieciskā darbībā.

(...)

Ministrija sagaida, ka digitālo mācību līdzekļu un izstrādes pakalpojumu iegāde notiek saskaņā ar noteikumiem par publisko iepirkumu. Ja apgabala pašpārvaldes darbinieki izstrādā digitālos mācību līdzekļus, tā ir uzskatāma par darbību uz sava rēķina ar nosacījumu, ka apgabala pašpārvaldes negūst peļņu no šīs darbības. Ja izstrādi veic cilvēki, kas nav apgabala pašpārvaldes darbinieki, tā ir uzskatāma par pakalpojumu iegādi un ir jāvērtē kā parasts gadījums saskaņā ar noteikumiem par publiskajiem iepirkumiem.” (19) (neoficiāls tulkojums)

| (26) | Pēc līdzekļu apstiprināšanas Izglītības un pētniecības ministrija pārskaitīja NDLA projektam NOK 30,5 miljonus trīs gadu laikposmā (NOK 2 miljonus un 15 miljonus 2006. un 2007. gadā, NOK 9 miljonus 2008. gadā (digitālo) mācību līdzekļu izstrādei un NOK 4,5 miljonus 2009. gadā infrastruktūrai un tehniskajam atbalstam) (skatīt apkopojumu tabulā 27. apsvērumā) (20). |
| --- | --- |

(26)

Pēc līdzekļu apstiprināšanas Izglītības un pētniecības ministrija pārskaitīja NDLA projektam NOK 30,5 miljonus trīs gadu laikposmā (NOK 2 miljonus un 15 miljonus 2006. un 2007. gadā, NOK 9 miljonus 2008. gadā (digitālo) mācību līdzekļu izstrādei un NOK 4,5 miljonus 2009. gadā infrastruktūrai un tehniskajam atbalstam) (skatīt apkopojumu tabulā 27. apsvērumā) (20).

| (27) | Turklāt pēc tam, kad 2007. gadā tika izdarīts grozījums Izglītības likumā, pašvaldību iestādēm kompensēja pienākumu nodrošināt (fiziskus un digitālus) mācību līdzekļus, palielinot dotācijas, ko Vietējās pārvaldes un reģionālās attīstības ministrija, kuru 2014. gada 1. janvārī pārdēvēja par Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministriju, piešķir apgabalu pašpārvaldēm (21). Šīs kompensācijas pamatā bija aplēstās izmaksas par mācību līdzekļu nodrošināšanu visos mācību priekšmetos. Kompensācijas apmēri ir norādīti turpmāk tekstā (22):









  Gads | 2006.–2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts dotācija apgabalu iestādēm, lai tās varētu nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus (vispārīga) | NOK 287 miljoni | NOK 211 miljoni | NOK 347 miljoni | NOK 308 miljoni |
| Izglītības un pētniecības ministrijas dotācija NDLA (konkrēta) | NOK 17 miljoni | NOK 9 miljoni | NOK 4,5 (23) miljoni | — |

(27)

Turklāt pēc tam, kad 2007. gadā tika izdarīts grozījums Izglītības likumā, pašvaldību iestādēm kompensēja pienākumu nodrošināt (fiziskus un digitālus) mācību līdzekļus, palielinot dotācijas, ko Vietējās pārvaldes un reģionālās attīstības ministrija, kuru 2014. gada 1. janvārī pārdēvēja par Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministriju, piešķir apgabalu pašpārvaldēm (21). Šīs kompensācijas pamatā bija aplēstās izmaksas par mācību līdzekļu nodrošināšanu visos mācību priekšmetos. Kompensācijas apmēri ir norādīti turpmāk tekstā (22):

Gads

2006.–2007.

2008.

2009.

2010.

Valsts dotācija apgabalu iestādēm, lai tās varētu nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus (vispārīga)

NOK 287 miljoni

NOK 211 miljoni

NOK 347 miljoni

NOK 308 miljoni

Izglītības un pētniecības ministrijas dotācija NDLA (konkrēta)

NOK 17 miljoni

NOK 9 miljoni

NOK 4,5 (23) miljoni

—

4.3.1.   
  Apgabalu pašpārvalžu piešķirtais finansējums NDLA

| (28) | Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, nolēma izmantot daļu vispārīgo dotāciju shēmas finansējuma, kas minēts 27. apsvērumā, NDLA projektam. Apgabalu pašpārvalžu budžeta piešķīrumi ir apkopoti turpmāk tekstā (24):










  Gads | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgabalu pašpārvalžu dotācija (25)
  NDLA | NOK 21,1 miljoni | NOK 34,7 miljoni | NOK 58,8 (26) miljoni | NOK 57,7 (27) miljoni | NOK 64,9 (28) miljoni |
| Daļa procentos/summa, ko apgabala pašpārvaldes piešķīra NDLA no sava budžeta bezmaksas mācību līdzekļiem | 10 % | 10 % | 20 % | NOK 355 vienam skolēnam | NOK 400 vienam skolēnam |

(28)

Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, nolēma izmantot daļu vispārīgo dotāciju shēmas finansējuma, kas minēts 27. apsvērumā, NDLA projektam. Apgabalu pašpārvalžu budžeta piešķīrumi ir apkopoti turpmāk tekstā (24):

Gads

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Apgabalu pašpārvalžu dotācija (25)
  NDLA

NOK 21,1 miljoni

NOK 34,7 miljoni

NOK 58,8 (26) miljoni

NOK 57,7 (27) miljoni

NOK 64,9 (28) miljoni

Daļa procentos/summa, ko apgabala pašpārvaldes piešķīra NDLA no sava budžeta bezmaksas mācību līdzekļiem

10 %

10 %

20 %

NOK 355 vienam skolēnam

NOK 400 vienam skolēnam

| (29) | Kaut arī veids, kādā piešķīra finansējumu NDLA, laika gaitā ir mainījies, galīgais finansējuma avots palika tas pats, proti, valsts dotācija, ko maksāja Izglītības un pētniecības ministrija, kā arī Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministrija. |
| --- | --- |

(29)

Kaut arī veids, kādā piešķīra finansējumu NDLA, laika gaitā ir mainījies, galīgais finansējuma avots palika tas pats, proti, valsts dotācija, ko maksāja Izglītības un pētniecības ministrija, kā arī Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministrija.

| (30) | Patiešām, pirmajā darbības gadā NDLA saņēma finansējumu tieši no Izglītības un pētniecības ministrijas (NOK 17 miljoni 2007. gadā). Pēc tam, otrajā un trešajā gadā, NDLA saņēma tiešu finansējumu gan no valsts, gan apgabalu pašpārvaldēm, kas piešķīra NDLA daļu savu dotāciju, ko tās saņēma no valsts. |
| --- | --- |

(30)

Patiešām, pirmajā darbības gadā NDLA saņēma finansējumu tieši no Izglītības un pētniecības ministrijas (NOK 17 miljoni 2007. gadā). Pēc tam, otrajā un trešajā gadā, NDLA saņēma tiešu finansējumu gan no valsts, gan apgabalu pašpārvaldēm, kas piešķīra NDLA daļu savu dotāciju, ko tās saņēma no valsts.

| (31) | Izglītības un pētniecības ministrija sedza tikai NDLA tehniskā atbalsta un infrastruktūras izmaksas, t. i., satura vadības sistēmas uzlabošanai un pārvietošanai, NOK 4,5 miljoni 2009. gadā, bet finansiālā atbildība par bezmaksas mācību līdzekļiem tika nodota apgabalu pašpārvaldēm 2009. gada 1. jūlijā (29). |
| --- | --- |

(31)

Izglītības un pētniecības ministrija sedza tikai NDLA tehniskā atbalsta un infrastruktūras izmaksas, t. i., satura vadības sistēmas uzlabošanai un pārvietošanai, NOK 4,5 miljoni 2009. gadā, bet finansiālā atbildība par bezmaksas mācību līdzekļiem tika nodota apgabalu pašpārvaldēm 2009. gada 1. jūlijā (29).

| (32) | Kopš 2010. gada NDLA finansē tikai no apgabalu pašpārvalžu budžetiem, kuras savukārt izmanto no Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministrijas vispārīgo dotāciju shēmas saņemtos līdzekļus. |
| --- | --- |

(32)

Kopš 2010. gada NDLA finansē tikai no apgabalu pašpārvalžu budžetiem, kuras savukārt izmanto no Vietējās pārvaldes un modernizācijas ministrijas vispārīgo dotāciju shēmas saņemtos līdzekļus.

4.3.2.   
  Finansējuma tiesiskais pamats

| (33) | Līdzekļu, ko Izglītības un pētniecības ministrija maksā NDLA, tiesiskais pamats ir parlamenta rezolūcija par valsts budžetu un Izglītības un pētniecības ministrijai deleģētā kompetence apstiprināt dotāciju pieteikumus. |
| --- | --- |

(33)

Līdzekļu, ko Izglītības un pētniecības ministrija maksā NDLA, tiesiskais pamats ir parlamenta rezolūcija par valsts budžetu un Izglītības un pētniecības ministrijai deleģētā kompetence apstiprināt dotāciju pieteikumus.

| (34) | Līdzekļu, ko apgabala pašpārvaldes maksā NDLA, tiesiskais pamats ir atrodams apgabalu pašpārvalžu, kas piedalās NDLA, budžeta rezolūcijās (30). |
| --- | --- |

(34)

Līdzekļu, ko apgabala pašpārvaldes maksā NDLA, tiesiskais pamats ir atrodams apgabalu pašpārvalžu, kas piedalās NDLA, budžeta rezolūcijās (30).

4.4.   NDLA IZVEIDE
   (31)

4.4.1.   
  Ad hoc sadarbība: 2006. gada 15. oktobris – 2009. gada 1. jūlijs

| (35) | No 2006. gada 15. oktobra (32) līdz 2009. gada 1. jūlijamNDLA bija aktīva ad hoc sadarbība, pirms to oficiāli izveidoja kā pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu. |
| --- | --- |

(35)

No 2006. gada 15. oktobra (32) līdz 2009. gada 1. jūlijamNDLA bija aktīva ad hoc sadarbība, pirms to oficiāli izveidoja kā pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu.

| (36) | No 2007. gada 15. oktobra līdz 15. februārim apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, pievērsām tam, lai sagatavotu projekta plānu iesniegšanai Izglītības un pētniecības ministrijai, lai saņemtu apstiprinājumu un finansējumu NDLA. Ministrija saņēma projekta plānu 2007. gada 16. februārī un apstiprināja to 2007. gada aprīlī (33). Tajā laikā stratēģiskos lēmumus par projektu pieņēma “apgabala pašpārvaldēs par izglītības jomu atbildīgo personu forums” (“FFU”) (34). Projektu ikdienā vadīja direktoru padome, ko iecēla FFU, kurā bija pieci locekļi; šie pieci locekļi bija arī par izglītības jomu atbildīgie direktori apgabalu pašpārvalžu līmenī. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju padomē bija vismaz viens pārstāvis no trijiem mācību reģioniem (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona) un FFU vadītājs (35). |
| --- | --- |

(36)

No 2007. gada 15. oktobra līdz 15. februārim apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, pievērsām tam, lai sagatavotu projekta plānu iesniegšanai Izglītības un pētniecības ministrijai, lai saņemtu apstiprinājumu un finansējumu NDLA. Ministrija saņēma projekta plānu 2007. gada 16. februārī un apstiprināja to 2007. gada aprīlī (33). Tajā laikā stratēģiskos lēmumus par projektu pieņēma “apgabala pašpārvaldēs par izglītības jomu atbildīgo personu forums” (“FFU”) (34). Projektu ikdienā vadīja direktoru padome, ko iecēla FFU, kurā bija pieci locekļi; šie pieci locekļi bija arī par izglītības jomu atbildīgie direktori apgabalu pašpārvalžu līmenī. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju padomē bija vismaz viens pārstāvis no trijiem mācību reģioniem (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona) un FFU vadītājs (35).

| (37) | Papildus šiem pieciem padomes locekļiem četri darbinieki no dažādām apgabalu pašpārvaldēm strādāja pie projekta (36). NDLA direktoru padome ņēma vērā pilnvarojumu, ko bija apstiprinājušas apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, un kas ietver divus konkrētus mērķus (37):






  i) | izveidot organizāciju, kas varētu piedāvāt bezmaksas piekļuvi digitāliem mācību līdzekļiem, lai ilgtermiņā apmierinātu vajadzības visos tematos un visās jomās otrā līmeņa vidusskolās; un |
| --- | --- | --- |

(37)

Papildus šiem pieciem padomes locekļiem četri darbinieki no dažādām apgabalu pašpārvaldēm strādāja pie projekta (36). NDLA direktoru padome ņēma vērā pilnvarojumu, ko bija apstiprinājušas apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, un kas ietver divus konkrētus mērķus (37):

i)

izveidot organizāciju, kas varētu piedāvāt bezmaksas piekļuvi digitāliem mācību līdzekļiem, lai ilgtermiņā apmierinātu vajadzības visos tematos un visās jomās otrā līmeņa vidusskolās; un

| ii) | piedāvāt digitālus mācību līdzekļus divās galvenajās jomās, proti, norvēģu valodā un zinātnē (otrajā gadā) otrā līmeņa vidusskolās līdz 2007. gada rudenim. |
| --- | --- |

ii)

piedāvāt digitālus mācību līdzekļus divās galvenajās jomās, proti, norvēģu valodā un zinātnē (otrajā gadā) otrā līmeņa vidusskolās līdz 2007. gada rudenim.

| (38) | Lai gūtu labumu no valsts finansējuma, Izglītības un pētniecības ministrija pieprasīja, lai par projektu būtu atbildīga juridiska persona. Tāpēc Hordaland apgabala pašpārvaldi iecēla par atbildīgo juridisko iestādi. To apstiprināja ar Hordaland apgabala pašpārvaldes lēmumu 2007. gada 16. oktobrī (38), un tam ar savu valžu starpniecību piekrita pārējās apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA. |
| --- | --- |

(38)

Lai gūtu labumu no valsts finansējuma, Izglītības un pētniecības ministrija pieprasīja, lai par projektu būtu atbildīga juridiska persona. Tāpēc Hordaland apgabala pašpārvaldi iecēla par atbildīgo juridisko iestādi. To apstiprināja ar Hordaland apgabala pašpārvaldes lēmumu 2007. gada 16. oktobrī (38), un tam ar savu valžu starpniecību piekrita pārējās apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA.

| (39) | Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, 2008. un 2009. gadā apsprieda to, kā NDLA būtu jāorganizē turpmāk. Mērķis bija noteikt oficiālu kārtību, vienlaikus samazinot nepieciešamās pārmaiņas pastāvošajā sadarbībā (39). Galu galā visu apgabalu pašpārvaldes izdeva vienādu rezolūciju, ar ko pilnvaroja apgabalu pašpārvaldes piedalīties pašvaldību sadarbībā saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu. Rezolūcijās bija teikts, ka NDLA mērķis bija iegādāties, izstrādāt un izplatīt digitālos mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos, kurus pasniedz otrā līmeņa vidusskolās Norvēģijā. Apgabalu pašpārvaldes nolēma, ka sadarbībai nevajadzētu būt atsevišķam tiesību subjektam, un to noteica NDLA statūtos (40). NDLA oficiāli tika dibināta kā pašvaldību sadarbība 2009. gada 1. jūlijā, kas ir statūtos noteiktais datums. Šo datumu ir apstiprinājušas Norvēģijas iestādes kā pareizo dibināšanas datumu (41). Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju 2012. gadā tika izdarīts neliels grozījums statūtos (42). Ar šo grozījumu netika mainīta NDLA kompetence, kas noteikta 52. apsvērumā. |
| --- | --- |

(39)

Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, 2008. un 2009. gadā apsprieda to, kā NDLA būtu jāorganizē turpmāk. Mērķis bija noteikt oficiālu kārtību, vienlaikus samazinot nepieciešamās pārmaiņas pastāvošajā sadarbībā (39). Galu galā visu apgabalu pašpārvaldes izdeva vienādu rezolūciju, ar ko pilnvaroja apgabalu pašpārvaldes piedalīties pašvaldību sadarbībā saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu. Rezolūcijās bija teikts, ka NDLA mērķis bija iegādāties, izstrādāt un izplatīt digitālos mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos, kurus pasniedz otrā līmeņa vidusskolās Norvēģijā. Apgabalu pašpārvaldes nolēma, ka sadarbībai nevajadzētu būt atsevišķam tiesību subjektam, un to noteica NDLA statūtos (40). NDLA oficiāli tika dibināta kā pašvaldību sadarbība 2009. gada 1. jūlijā, kas ir statūtos noteiktais datums. Šo datumu ir apstiprinājušas Norvēģijas iestādes kā pareizo dibināšanas datumu (41). Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju 2012. gadā tika izdarīts neliels grozījums statūtos (42). Ar šo grozījumu netika mainīta NDLA kompetence, kas noteikta 52. apsvērumā.

4.4.2.   
  Pašvaldību sadarbība – Uzraudzības padome un Valde

| (40) | Saskaņā ar statūtiem FFU uzņemas Uzraudzības padomes (43) funkcijas un tāpēc ir atbildīga par vispārēju pārvaldību, kā tas bija ad hoc sadarbības fāzē. Statūtos ar 2012. gadā izdarītajiem grozījumiem tika svītrota atsauce uz FFU, bet Uzraudzības padomes sastāvs un funkcijas palika nemainīgas. Tajos ir atainots pašvaldību sadarbības mērķis un struktūra, saskaņā ar kuru augstākajā lēmumu pieņēmējā struktūrā ir jābūt pārstāvētām visām apgabalu pašpārvaldēm (44). |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar statūtiem FFU uzņemas Uzraudzības padomes (43) funkcijas un tāpēc ir atbildīga par vispārēju pārvaldību, kā tas bija ad hoc sadarbības fāzē. Statūtos ar 2012. gadā izdarītajiem grozījumiem tika svītrota atsauce uz FFU, bet Uzraudzības padomes sastāvs un funkcijas palika nemainīgas. Tajos ir atainots pašvaldību sadarbības mērķis un struktūra, saskaņā ar kuru augstākajā lēmumu pieņēmējā struktūrā ir jābūt pārstāvētām visām apgabalu pašpārvaldēm (44).

| (41) | Saskaņā ar statūtiem Valdē ir vismaz pieci locekļi, tostarp vismaz viens pārstāvis no katra mācību reģiona (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona), t. i., tāds pats sastāvs kā ad hoc fāzē (45). |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar statūtiem Valdē ir vismaz pieci locekļi, tostarp vismaz viens pārstāvis no katra mācību reģiona (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona), t. i., tāds pats sastāvs kā ad hoc fāzē (45).

| (42) | Saskaņā ar statūtiem (46) Valdes uzdevums ir nodrošināt, lai NDLA varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar statūtiem, proti, nodrošināt, 1) lai digitālie mācību līdzekļi būtu pieejami lietotājiem bez maksas, 2) lai otrā līmeņa vidusskolās notiktu sadarbība un koplietošana, 3) lai skolēni un skolotāji aktīvi piedalītos mācīšanas un mācīšanās procesā, 4) lai akadēmiskās iestādes un tīkli valstī veicinātu teicamu digitālo mācību līdzekļu izstrādi un 5) lai pieejamais saturs un pakalpojumi atbilstu skolēnu un skolotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar statūtiem (46) Valdes uzdevums ir nodrošināt, lai NDLA varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar statūtiem, proti, nodrošināt, 1) lai digitālie mācību līdzekļi būtu pieejami lietotājiem bez maksas, 2) lai otrā līmeņa vidusskolās notiktu sadarbība un koplietošana, 3) lai skolēni un skolotāji aktīvi piedalītos mācīšanas un mācīšanās procesā, 4) lai akadēmiskās iestādes un tīkli valstī veicinātu teicamu digitālo mācību līdzekļu izstrādi un 5) lai pieejamais saturs un pakalpojumi atbilstu skolēnu un skolotāju vajadzībām.

| (43) | Kaut arī Valdei ir pilnvaras uzņemties finanšu saistības dalībnieku vārdā, statūtos ir skaidri noteikts, ka Valde īsteno savas pilnvaras tikai, pamatojoties uz Uzraudzības padomes deleģētiem lēmumiem, kas var arī dot norādījumus Valdei un atcelt tās lēmumus. Statūtos ar 2012. gada grozījumiem NDLA biedru pilnvaras uzņemties finanšu saistības ir netiešas, bet Valdes funkcijas paliek nemainīgas. Jebkurā gadījumā jebkuras finanšu saistības ierobežo NDLA budžets, par kuru ir vienojušās apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA. Saistībā ar šo jānorāda, ka visus NDLA finanšu darījumus veic Hordaland apgabala pašpārvalde un apgabala iepirkumu struktūra BTV (plašāku informāciju skatīt 54. apsvērumā). Turklāt statūtos ir noteikts, ka ne Valde, ne Uzraudzības padome nevar uzņemties kredītsaistības vai izdot garantijas pašvaldību sadarbības vārdā. Saistībā ar šo Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka praktiski ne Uzraudzības padome, ne Valde, ne administrācija neuzliek apgabalu pašpārvaldēm jaunas finansiālas saistības. |
| --- | --- |

(43)

Kaut arī Valdei ir pilnvaras uzņemties finanšu saistības dalībnieku vārdā, statūtos ir skaidri noteikts, ka Valde īsteno savas pilnvaras tikai, pamatojoties uz Uzraudzības padomes deleģētiem lēmumiem, kas var arī dot norādījumus Valdei un atcelt tās lēmumus. Statūtos ar 2012. gada grozījumiem NDLA biedru pilnvaras uzņemties finanšu saistības ir netiešas, bet Valdes funkcijas paliek nemainīgas. Jebkurā gadījumā jebkuras finanšu saistības ierobežo NDLA budžets, par kuru ir vienojušās apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA. Saistībā ar šo jānorāda, ka visus NDLA finanšu darījumus veic Hordaland apgabala pašpārvalde un apgabala iepirkumu struktūra BTV (plašāku informāciju skatīt 54. apsvērumā). Turklāt statūtos ir noteikts, ka ne Valde, ne Uzraudzības padome nevar uzņemties kredītsaistības vai izdot garantijas pašvaldību sadarbības vārdā. Saistībā ar šo Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka praktiski ne Uzraudzības padome, ne Valde, ne administrācija neuzliek apgabalu pašpārvaldēm jaunas finansiālas saistības.

4.4.3.   
  Apgabala pašpārvalžu lēmumi piekrist pašvaldību sadarbībai

| (44) | 18 dažādu apgabalu pašpārvaldes 2009. gadā pieņēmuma lēmumus apstiprināt nolīgumu un NDLA kā pašvaldību sadarbības dibināšanas statūtus. Šos lēmumus dažādos laika posmos pieņēma apgabalu pašpārvaldes, taču lielākoties tos pieņēma līdz 2009. gada 1. jūlijam, kad apgabalu pašpārvaldes bija nolēmušas, ka sadarbībai ir jāstājas spēkā (47). |
| --- | --- |

(44)

18 dažādu apgabalu pašpārvaldes 2009. gadā pieņēmuma lēmumus apstiprināt nolīgumu un NDLA kā pašvaldību sadarbības dibināšanas statūtus. Šos lēmumus dažādos laika posmos pieņēma apgabalu pašpārvaldes, taču lielākoties tos pieņēma līdz 2009. gada 1. jūlijam, kad apgabalu pašpārvaldes bija nolēmušas, ka sadarbībai ir jāstājas spēkā (47).

| (45) | Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka visu 18 apgabalu pašpārvaldes ir piedalījušās NDLA kopš ad hoc sadarbības fāzes (izņemot Akershus, kas izstājās un vēlāk atkal pievienojās, skatīt 24. apsvērumu) un oficiāli sadarbība sākās 2009. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(45)

Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka visu 18 apgabalu pašpārvaldes ir piedalījušās NDLA kopš ad hoc sadarbības fāzes (izņemot Akershus, kas izstājās un vēlāk atkal pievienojās, skatīt 24. apsvērumu) un oficiāli sadarbība sākās 2009. gada 1. jūlijā.

| (46) | NDLA Valdes pirmā sanāksme notika 2009. gada 11. augustā (48). |
| --- | --- |

(46)

NDLA Valdes pirmā sanāksme notika 2009. gada 11. augustā (48).

4.5.   NDLA BUDŽETS UN IEPIRKUMI

| (47) | Par NDLA finansējuma apmēru katru gadu lemj apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA. Lēmuma pamatā ir NDLA Valdes ieteikums, kurā ir izklāstīts tās viedoklis par finansējuma apmēru, taču apgabalu pašpārvaldēm šis ieteikums nav juridiski saistošs. Galvenais finansējuma (49) mērķis ir ļaut NDLA sasniegt noteiktos mērķus, proti, iegādāties, izstrādāt un izplatīt digitālos mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos, ko pasniedz vidusskolās, saskaņā ar Norvēģijas Izglītības likumā paredzētajām juridiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(47)

Par NDLA finansējuma apmēru katru gadu lemj apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA. Lēmuma pamatā ir NDLA Valdes ieteikums, kurā ir izklāstīts tās viedoklis par finansējuma apmēru, taču apgabalu pašpārvaldēm šis ieteikums nav juridiski saistošs. Galvenais finansējuma (49) mērķis ir ļaut NDLA sasniegt noteiktos mērķus, proti, iegādāties, izstrādāt un izplatīt digitālos mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos, ko pasniedz vidusskolās, saskaņā ar Norvēģijas Izglītības likumā paredzētajām juridiskajām saistībām.

| (48) | Jānorāda arī, ka NDLA nevar pēc saviem ieskatiem iekasēt maksu no apgabalu pašpārvaldēm, valsts vai privātiem klientiem par saviem pakalpojumiem. Konkrēti, NDLA iemaksas vienpusēji nosaka apgabalu pašpārvaldes, un NDLA nav nekādu pilnvaru risināt sarunas par iemaksu apmēru. Ja Valde vēlas attīstīt NDLA darbības un tāpēc palielināt budžetu, šis jautājums ir jāiesniedz Uzraudzības padomē apstiprināšanai. Ja Uzraudzības padome nolemj apstiprināt budžeta palielināšanu, šo jautājumu iesniedz apgabalu padomēm (50) galīgajai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(48)

Jānorāda arī, ka NDLA nevar pēc saviem ieskatiem iekasēt maksu no apgabalu pašpārvaldēm, valsts vai privātiem klientiem par saviem pakalpojumiem. Konkrēti, NDLA iemaksas vienpusēji nosaka apgabalu pašpārvaldes, un NDLA nav nekādu pilnvaru risināt sarunas par iemaksu apmēru. Ja Valde vēlas attīstīt NDLA darbības un tāpēc palielināt budžetu, šis jautājums ir jāiesniedz Uzraudzības padomē apstiprināšanai. Ja Uzraudzības padome nolemj apstiprināt budžeta palielināšanu, šo jautājumu iesniedz apgabalu padomēm (50) galīgajai apstiprināšanai.

| (49) | Lai nodrošinātu, ka NDLA veic savus publiskos iepirkumus atbilstoši Publisko iepirkumu likumam (51), NDLA ir izstrādājusi publisko iepirkumu stratēģiju (52). Saskaņā ar Norvēģijas iesniegto informāciju viens no NDLA galvenajiem uzdevumiem ir pārvaldīt jaunu digitālo mācību līdzekļu izstrādi ar publiskajiem iepirkumiem. Lēmumu par publisko iepirkumu izmantošanu ierobežo NDLA vispārīgais mērķis un budžets. Atbilstoši šiem ierobežojumiem NDLA var brīvi lemt par iepirkumu saturu (53). |
| --- | --- |

(49)

Lai nodrošinātu, ka NDLA veic savus publiskos iepirkumus atbilstoši Publisko iepirkumu likumam (51), NDLA ir izstrādājusi publisko iepirkumu stratēģiju (52). Saskaņā ar Norvēģijas iesniegto informāciju viens no NDLA galvenajiem uzdevumiem ir pārvaldīt jaunu digitālo mācību līdzekļu izstrādi ar publiskajiem iepirkumiem. Lēmumu par publisko iepirkumu izmantošanu ierobežo NDLA vispārīgais mērķis un budžets. Atbilstoši šiem ierobežojumiem NDLA var brīvi lemt par iepirkumu saturu (53).

| (50) | Kopš 2007. gada NDLA ir veikusi deviņus lielus publiskos iepirkumus ar Hordaland apgabala pašpārvaldes palīdzību (54). Tie ir saistīti ar digitālajiem mācību līdzekļiem un aptver galaproduktu un elementu iegādi, piekļuvi attēliem, video ierakstiem un saistītajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(50)

Kopš 2007. gada NDLA ir veikusi deviņus lielus publiskos iepirkumus ar Hordaland apgabala pašpārvaldes palīdzību (54). Tie ir saistīti ar digitālajiem mācību līdzekļiem un aptver galaproduktu un elementu iegādi, piekļuvi attēliem, video ierakstiem un saistītajiem atbalsta pasākumiem.

| (51) | Ka minēts iepriekš, NDLA vadībai ir pilnvaras uzlikt finanšu saistības apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sacīto šā nosacījuma mērķis bija skaidri noteikt, ka NDLA Valde ir pilnvarota noslēgt vienošanās ar citām pusēm. Lai to izdarītu, Valdei bija jāvar uzlikt saistības apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās sadarbībā, jo tā uzliktu par pienākumu apgabalu pašpārvaldēm izmantot NDLA pieejamos līdzekļus saskaņā ar NDLA mērķiem (55). |
| --- | --- |

(51)

Ka minēts iepriekš, NDLA vadībai ir pilnvaras uzlikt finanšu saistības apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sacīto šā nosacījuma mērķis bija skaidri noteikt, ka NDLA Valde ir pilnvarota noslēgt vienošanās ar citām pusēm. Lai to izdarītu, Valdei bija jāvar uzlikt saistības apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās sadarbībā, jo tā uzliktu par pienākumu apgabalu pašpārvaldēm izmantot NDLA pieejamos līdzekļus saskaņā ar NDLA mērķiem (55).

| (52) | Kā minēts 39. apsvērumā, statūtos izdarīja grozījumus 2012. gadā. Tomēr vienīgā būtiskā pārmaiņa attiecas uz izpilddirektora nozīmi, kas ir noteikta precīzāk, jo īpaši ierobežojumi, kas attiecas uz viņa/viņas pilnvarām. Tomēr kopumā grozījumi statūtos nemaina Iestādes novērtējumu attiecībā uz NDLA autonomiju, jo grozījumi nav būtiski mainījuši NDLA pilnvaras. Norvēģijas iestādes ir arī paziņojušas, ka ar grozījumiem statūtos NDLA kompetence ir aprakstīta precīzāk (56). |
| --- | --- |

(52)

Kā minēts 39. apsvērumā, statūtos izdarīja grozījumus 2012. gadā. Tomēr vienīgā būtiskā pārmaiņa attiecas uz izpilddirektora nozīmi, kas ir noteikta precīzāk, jo īpaši ierobežojumi, kas attiecas uz viņa/viņas pilnvarām. Tomēr kopumā grozījumi statūtos nemaina Iestādes novērtējumu attiecībā uz NDLA autonomiju, jo grozījumi nav būtiski mainījuši NDLA pilnvaras. Norvēģijas iestādes ir arī paziņojušas, ka ar grozījumiem statūtos NDLA kompetence ir aprakstīta precīzāk (56).

4.6.   NDLA PERSONĀLS UN ADMINISTRĀCIJA

| (53) | NDLA nav neviena darbinieka. Lielākajā daļā gadījumu darbiniekiem, kuri strādā NDLA labā, ir darba līgumattiecības ar kāda apgabala pašpārvaldi, kas piedalās NDLA. Citos gadījumos darbu veic ārēji konsultanti, kuri saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju ir nodarbināti publiskos iepirkumos uzvarējušos uzņēmumos. Redakcijas darbiniekus algo no apgabalu pašpārvaldēm vai nodarbina līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus NDLA. Redakcijas darbiniekus no apgabalu pašpārvaldēm algo vairākus gadus uz nepilnu laiku. Tas nozīmē, ka viņi joprojām ir nodarbināti apgabala pašpārvaldē, taču samaksu par darbu, kas veikts NDLA labā, viņi saņem no NDLA budžeta. Citu redakcijas darbinieku izmaksas ir iekļautas maksā līgumslēdzējiem, kas sniedz pakalpojumus, par kuriem NDLA ir izsludinājusi iepirkumu. Vadības komandu algo no apgabalu pašpārvaldēm uz nenoteiktu laiku, un viņiem nav darba līgumattiecību ar NDLA. |
| --- | --- |

(53)

NDLA nav neviena darbinieka. Lielākajā daļā gadījumu darbiniekiem, kuri strādā NDLA labā, ir darba līgumattiecības ar kāda apgabala pašpārvaldi, kas piedalās NDLA. Citos gadījumos darbu veic ārēji konsultanti, kuri saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju ir nodarbināti publiskos iepirkumos uzvarējušos uzņēmumos. Redakcijas darbiniekus algo no apgabalu pašpārvaldēm vai nodarbina līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus NDLA. Redakcijas darbiniekus no apgabalu pašpārvaldēm algo vairākus gadus uz nepilnu laiku. Tas nozīmē, ka viņi joprojām ir nodarbināti apgabala pašpārvaldē, taču samaksu par darbu, kas veikts NDLA labā, viņi saņem no NDLA budžeta. Citu redakcijas darbinieku izmaksas ir iekļautas maksā līgumslēdzējiem, kas sniedz pakalpojumus, par kuriem NDLA ir izsludinājusi iepirkumu. Vadības komandu algo no apgabalu pašpārvaldēm uz nenoteiktu laiku, un viņiem nav darba līgumattiecību ar NDLA.

| (54) | Praksē NDLA maksā apgabalu pašpārvaldēm trīs reizes gadā par to resursu izmantošanu (piemēram, lai segtu algu izmaksas, ceļojumu izmaksas u. c.). Maksājumus kārto Hordaland apgabala pašpārvalde. Turklāt kopš projekta fāzes NDLA ir izmantojusi apgabala iepirkumu struktūru BTV
   (57), lai veiktu visas publisko iepirkumu darbības, kas saistītas ar pakalpojumiem, kurus ir plānots iegādāties tirgū. NDLA iegādātie pakalpojumi ietver visu NDLA digitālo mācību tīmekļa vietnes tehnisko administrēšanu, lietojumprogrammu pārvaldību un visus atbalsta un izstrādes pakalpojumus (58). Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka NDLA iepirkumos ir pārsniegusi savu budžetu vai iegādājusies pakalpojumus vai preces ārpus savām pilnvarām. |
| --- | --- |

(54)

Praksē NDLA maksā apgabalu pašpārvaldēm trīs reizes gadā par to resursu izmantošanu (piemēram, lai segtu algu izmaksas, ceļojumu izmaksas u. c.). Maksājumus kārto Hordaland apgabala pašpārvalde. Turklāt kopš projekta fāzes NDLA ir izmantojusi apgabala iepirkumu struktūru BTV
   (57), lai veiktu visas publisko iepirkumu darbības, kas saistītas ar pakalpojumiem, kurus ir plānots iegādāties tirgū. NDLA iegādātie pakalpojumi ietver visu NDLA digitālo mācību tīmekļa vietnes tehnisko administrēšanu, lietojumprogrammu pārvaldību un visus atbalsta un izstrādes pakalpojumus (58). Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka NDLA iepirkumos ir pārsniegusi savu budžetu vai iegādājusies pakalpojumus vai preces ārpus savām pilnvarām.

5.   PIEZĪMES LĒMUMAM PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

5.1.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJS

| (55) | NIA piezīmes var apkopot šādi:






  — | pirmkārt, nav pienācīgi noteikti NDLA pienākumi sniegt pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

(55)

NIA piezīmes var apkopot šādi:

—

pirmkārt, nav pienācīgi noteikti NDLA pienākumi sniegt pakalpojumus,

| — | otrkārt, NDLA finansēšanas sistēma un struktūra ir neskaidra, kas izraisa apgabalu pašpārvalžu dotāciju maksājumu pārklāšanos, ko neataino NDLA pārskatos, |
| --- | --- |

—

otrkārt, NDLA finansēšanas sistēma un struktūra ir neskaidra, kas izraisa apgabalu pašpārvalžu dotāciju maksājumu pārklāšanos, ko neataino NDLA pārskatos,

| — | treškārt, NDLA jau ir izraisījusi būtisku un nelabojamu kaitējumu izdevējiem, kuri darbojas Norvēģijā, galvenokārt tāpēc, ka apgabalu pašpārvaldes piešķir NDLA valsts līdzekļus, kas, kā apgalvo, ierobežo skolu iespējas iegādāties augstas kvalitātes mācību līdzekļus no izdevējiem, |
| --- | --- |

—

treškārt, NDLA jau ir izraisījusi būtisku un nelabojamu kaitējumu izdevējiem, kuri darbojas Norvēģijā, galvenokārt tāpēc, ka apgabalu pašpārvaldes piešķir NDLA valsts līdzekļus, kas, kā apgalvo, ierobežo skolu iespējas iegādāties augstas kvalitātes mācību līdzekļus no izdevējiem,

| — | ceturtkārt, tiek norādīts, ka apgabalu pašpārvaldes, kas nepiedalās NDLA (Oslo un Akershus) (59), riskē saņemt zemākas kvalitātes mācību līdzekļus no izdevniecībām, jo samazinās izdevniecību spēja konkurēt. NIA atsaucas uz pētījumu par atvērtajiem izglītības resursiem (AIR), kurā ir secināts, ka “valdības finansētas AIR programmas var ierobežot skolotāju un skolēnu izvēli, jo tās mazina privāto uzņēmumu spēju konkurēt un tādējādi pārliecību par ieguldījumiem, tāpēc šie uzņēmumi pakāpeniski izstājas no tirgus” (skatīt trešās puses novērojumus, ko iesniedza Starptautiskā Izdevēju asociācija). |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, tiek norādīts, ka apgabalu pašpārvaldes, kas nepiedalās NDLA (Oslo un Akershus) (59), riskē saņemt zemākas kvalitātes mācību līdzekļus no izdevniecībām, jo samazinās izdevniecību spēja konkurēt. NIA atsaucas uz pētījumu par atvērtajiem izglītības resursiem (AIR), kurā ir secināts, ka “valdības finansētas AIR programmas var ierobežot skolotāju un skolēnu izvēli, jo tās mazina privāto uzņēmumu spēju konkurēt un tādējādi pārliecību par ieguldījumiem, tāpēc šie uzņēmumi pakāpeniski izstājas no tirgus” (skatīt trešās puses novērojumus, ko iesniedza Starptautiskā Izdevēju asociācija).

| (56) | NIA iebilst pret sākotnējo novērtējumu un konstatējumiem Iestādes Lēmumā 136/13/COL, kurā Iestāde norādīja, ka NDLA nekvalificējas kā uzņēmums un tāpēc uz to neattiecas valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(56)

NIA iebilst pret sākotnējo novērtējumu un konstatējumiem Iestādes Lēmumā 136/13/COL, kurā Iestāde norādīja, ka NDLA nekvalificējas kā uzņēmums un tāpēc uz to neattiecas valsts atbalsta noteikumi.

| (57) | NIA apgalvo, ka apgabalu pašpārvalžu budžets mācību līdzekļu iegādei ir tieši saistīts ar NDLA izveidi. NIA uzskata, ka šis samazinājums ir izraisījis tirgus daļas samazināšanos, par ko liecina bruto apgrozījums no otrā līmeņa vidusskolām pārdotajām grāmatām (NOK 392 miljoni 2008. gadā un NOK 255 līdz 264 miljoni 2010.–2012. gadā). NIA apgalvo, ka šie skaitļi pierāda, ka vismaz līdz NDLA izveidei tirgus bija. NIA atsaucas arī uz 13. punktu Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“SGEI”) (60), lai pierādītu, ka neatkarīgi no “tirgus nepilnības [pašmāju ražošanas] saimnieciskā darbība var notikt, ja citi uzņēmēji ir gatavi un spējīgi sniegt attiecīgo pakalpojumu” un ka NDLA bezpeļņas raksturs neliedz to vērtēt kā uzņēmumu, kamēr tās “piedāvājums konkurē ar citu uzņēmumu, kuri vēlas gūt peļņu, piedāvājumu” (61). |
| --- | --- |

(57)

NIA apgalvo, ka apgabalu pašpārvalžu budžets mācību līdzekļu iegādei ir tieši saistīts ar NDLA izveidi. NIA uzskata, ka šis samazinājums ir izraisījis tirgus daļas samazināšanos, par ko liecina bruto apgrozījums no otrā līmeņa vidusskolām pārdotajām grāmatām (NOK 392 miljoni 2008. gadā un NOK 255 līdz 264 miljoni 2010.–2012. gadā). NIA apgalvo, ka šie skaitļi pierāda, ka vismaz līdz NDLA izveidei tirgus bija. NIA atsaucas arī uz 13. punktu Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“SGEI”) (60), lai pierādītu, ka neatkarīgi no “tirgus nepilnības [pašmāju ražošanas] saimnieciskā darbība var notikt, ja citi uzņēmēji ir gatavi un spējīgi sniegt attiecīgo pakalpojumu” un ka NDLA bezpeļņas raksturs neliedz to vērtēt kā uzņēmumu, kamēr tās “piedāvājums konkurē ar citu uzņēmumu, kuri vēlas gūt peļņu, piedāvājumu” (61).

| (58) | Attiecībā uz Altmark
   (62) kritēriju novērtējumu NIA apgalvo, ka tie nav izpildīti, jo NDLA ir uzskatāma par ļoti neefektīvu. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz Altmark
   (62) kritēriju novērtējumu NIA apgalvo, ka tie nav izpildīti, jo NDLA ir uzskatāma par ļoti neefektīvu.

| (59) | Tiek apgalvots arī, ka NDLA ražo produktu ne tikai tirgus nepilnības gadījumā, bet arī tad, kad attiecīgais produkts jau ir pieejams tirgū. NIA atsaucas uz Iestādes SGEI pamatnostādņu 13. punktu, kurā ir teikts, ka “EBTA valstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz.” |
| --- | --- |

(59)

Tiek apgalvots arī, ka NDLA ražo produktu ne tikai tirgus nepilnības gadījumā, bet arī tad, kad attiecīgais produkts jau ir pieejams tirgū. NIA atsaucas uz Iestādes SGEI pamatnostādņu 13. punktu, kurā ir teikts, ka “EBTA valstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz.”

| (60) | Visbeidzot, attiecībā uz NDLA kā SGEI pakalpojuma sniedzēja novērtējumu tiek kritizēta nepietiekama pārredzamība. Saistībā ar šo NIA atsaucas uz nosacījumiem (Pārredzamības) Direktīvā 2006/111/EK (63), ko, kā apgalvo, NDLA nav izpildījusi. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, attiecībā uz NDLA kā SGEI pakalpojuma sniedzēja novērtējumu tiek kritizēta nepietiekama pārredzamība. Saistībā ar šo NIA atsaucas uz nosacījumiem (Pārredzamības) Direktīvā 2006/111/EK (63), ko, kā apgalvo, NDLA nav izpildījusi.

5.2.   CITAS TREŠĀS PUSES

| (61) | Iestāde ir saņēmusi piezīmes no 11 ieinteresētajām trešām pusēm, proti: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Eiropas Izdevēju federācijas (EIF), Polijas Grāmatu kameras, Francijas Izdevēju asociācijas, Slovēnijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras, Dānijas Izdevēju asociācijas, Izdevēju asociācijas (Lielbritānija), Starptautiskās Izdevēju asociācijas (SIA), Beļģijas Izdevēju asociācijas (BIA), Serbijas Izdevēju un grāmatu tirgotāju asociācijas un Zviedrijas Izglītības līdzekļu izdevēju asociācijas. |
| --- | --- |

(61)

Iestāde ir saņēmusi piezīmes no 11 ieinteresētajām trešām pusēm, proti: Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Eiropas Izdevēju federācijas (EIF), Polijas Grāmatu kameras, Francijas Izdevēju asociācijas, Slovēnijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras, Dānijas Izdevēju asociācijas, Izdevēju asociācijas (Lielbritānija), Starptautiskās Izdevēju asociācijas (SIA), Beļģijas Izdevēju asociācijas (BIA), Serbijas Izdevēju un grāmatu tirgotāju asociācijas un Zviedrijas Izglītības līdzekļu izdevēju asociācijas.

| (62) | Visas trešās puses apgalvoja, ka situācija, kad bezmaksas digitālos resursus ražo un nodrošina tāda valsts vadīta struktūrvienība kā NDLA, ir negodīga valsts subsidēta konkurence un uzskatāma par nelikumīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(62)

Visas trešās puses apgalvoja, ka situācija, kad bezmaksas digitālos resursus ražo un nodrošina tāda valsts vadīta struktūrvienība kā NDLA, ir negodīga valsts subsidēta konkurence un uzskatāma par nelikumīgu valsts atbalstu.

| (63) | EIF un SIA iesniedza plašākas piezīmes, kas apkopotas turpmāk tekstā:






  — | negodīga konkurence, ko izraisa NDLA piešķirtais atbalsts, būtiski samazinās privāto izdevēju spēju turpināt nodrošināt augstas kvalitātes līdzekļus šajā tirgū. Šāda negodīga konkurence negatīvi ietekmēs izglītību Norvēģijā un kaitēs gan skolotāju, gan skolēnu sniegumam, un |
| --- | --- | --- |

(63)

EIF un SIA iesniedza plašākas piezīmes, kas apkopotas turpmāk tekstā:

—

negodīga konkurence, ko izraisa NDLA piešķirtais atbalsts, būtiski samazinās privāto izdevēju spēju turpināt nodrošināt augstas kvalitātes līdzekļus šajā tirgū. Šāda negodīga konkurence negatīvi ietekmēs izglītību Norvēģijā un kaitēs gan skolotāju, gan skolēnu sniegumam, un

| — | efektīvākā valsts finansējuma piešķiršanas stratēģija ir pievērsties pieprasījuma pusei (skolu budžetam), nevis piešķirt dotāciju piedāvājuma pusē bezmaksas līdzekļiem, kas nav pakļauti konkurencei (kā tas ir NDLA gadījumā). Pēdējā gadījumā skolotājiem ir līdzekļi, lai brīvi izvēlētos no dažādiem augstas kvalitātes materiāliem, tostarp AIR un profesionāliem publicētiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

efektīvākā valsts finansējuma piešķiršanas stratēģija ir pievērsties pieprasījuma pusei (skolu budžetam), nevis piešķirt dotāciju piedāvājuma pusē bezmaksas līdzekļiem, kas nav pakļauti konkurencei (kā tas ir NDLA gadījumā). Pēdējā gadījumā skolotājiem ir līdzekļi, lai brīvi izvēlētos no dažādiem augstas kvalitātes materiāliem, tostarp AIR un profesionāliem publicētiem līdzekļiem.

6.   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (64) | Norvēģijas iestāžu nostāja ir tāda, ka finansējumu bezmaksas līdzekļu nodrošināšanai valsts otrā līmeņa vidusskolās nevar uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē. Norvēģijas iestādes uzsver to, ka NDLA galvenokārt iepērk mācību līdzekļus publiskā iepirkuma procedūrās tirgū. Tikai tad, kad NDLA nespēj iegādāties pietiekamas kvalitātes līdzekļus, tā izstrādā šos līdzekļus sadarbībā ar skolotājiem un apgabalu pašpārvaldēm. |
| --- | --- |

(64)

Norvēģijas iestāžu nostāja ir tāda, ka finansējumu bezmaksas līdzekļu nodrošināšanai valsts otrā līmeņa vidusskolās nevar uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē. Norvēģijas iestādes uzsver to, ka NDLA galvenokārt iepērk mācību līdzekļus publiskā iepirkuma procedūrās tirgū. Tikai tad, kad NDLA nespēj iegādāties pietiekamas kvalitātes līdzekļus, tā izstrādā šos līdzekļus sadarbībā ar skolotājiem un apgabalu pašpārvaldēm.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

| (65) | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu “ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.” |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu “ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

1.1.   SAIMNIECISKĀ DARBĪBA

| (66) | No iepriekš minētā izriet, ka valsts atbalsta noteikumus var piemērot tikai uzņēmumiem piešķirtām priekšrocībām. Pirms pārbaudes, vai šajā gadījumā ir izpildīti valsts atbalsta nosacījumi, vispirms ir jāpārbauda, vai NDLA kvalificējas kā uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Ja tā nav, atbalsts NDLA ietilpst EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

(66)

No iepriekš minētā izriet, ka valsts atbalsta noteikumus var piemērot tikai uzņēmumiem piešķirtām priekšrocībām. Pirms pārbaudes, vai šajā gadījumā ir izpildīti valsts atbalsta nosacījumi, vispirms ir jāpārbauda, vai NDLA kvalificējas kā uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Ja tā nav, atbalsts NDLA ietilpst EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomā.

| (67) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru par uzņēmumu uzskata “(...) katru vienību, kas iesaistīta ekonomiskā darbībā, neatkarīgi no tā, kāds ir tās tiesiskais statuss un veids, kādā tā tiek finansēta.” (64) |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru par uzņēmumu uzskata “(...) katru vienību, kas iesaistīta ekonomiskā darbībā, neatkarīgi no tā, kāds ir tās tiesiskais statuss un veids, kādā tā tiek finansēta.” (64)

| (68) | Iestāde norāda, ka NDLA pēc būtības ir sadarbība starp dažādu apgabalu pašpārvaldēm. Tādējādi valsts finansējuma saņēmējs ir nevis pati NDLA, bet gan atsevišķu apgabalu pašpārvaldes, kas sadarbojas NDLA projektā. Tomēr, kā norādīts iepriekš, ikviena struktūrvienība var būt uzņēmums valsts atbalsta noteikumu nozīmē neatkarīgi no tā, kāds ir tās tiesiskais statuss un veids, kādā tā tiek finansēta. Tāpēc izšķirošais jautājums ir, vai aplūkoto darbību var uzskatīt par saimniecisku. Kā plašāk izklāstīts II.1.1.2. sadaļā, Iestāde izskatījusi, vai izmaiņas NDLA statusā, pārejot no sākotnējās ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību no 2009. gada 1. jūlija, ietekmēja NDLA darbību klasifikāciju. Iestāde ir secinājusi, ka izmaiņas statusā neko neietekmēja, jo nebija būtisku atšķirību lēmumu pieņemšanā vai NDLA autonomijā pēc izmaiņām statusā. |
| --- | --- |

(68)

Iestāde norāda, ka NDLA pēc būtības ir sadarbība starp dažādu apgabalu pašpārvaldēm. Tādējādi valsts finansējuma saņēmējs ir nevis pati NDLA, bet gan atsevišķu apgabalu pašpārvaldes, kas sadarbojas NDLA projektā. Tomēr, kā norādīts iepriekš, ikviena struktūrvienība var būt uzņēmums valsts atbalsta noteikumu nozīmē neatkarīgi no tā, kāds ir tās tiesiskais statuss un veids, kādā tā tiek finansēta. Tāpēc izšķirošais jautājums ir, vai aplūkoto darbību var uzskatīt par saimniecisku. Kā plašāk izklāstīts II.1.1.2. sadaļā, Iestāde izskatījusi, vai izmaiņas NDLA statusā, pārejot no sākotnējās ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību no 2009. gada 1. jūlija, ietekmēja NDLA darbību klasifikāciju. Iestāde ir secinājusi, ka izmaiņas statusā neko neietekmēja, jo nebija būtisku atšķirību lēmumu pieņemšanā vai NDLA autonomijā pēc izmaiņām statusā.

| (69) | NDLA iegādājas, izstrādā un publicē digitālus mācību līdzekļus. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības ir saimnieciskas. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs uzsver, ka līdz šim digitālos mācību līdzekļus izstrādāja un publicēja privātie pakalpojuma sniedzēji. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izstrādājot un publicējot savus digitālos mācību līdzekļus, NDLA ir iesaistījusies tiešā konkurencē ar privātajiem pakalpojuma sniedzējiem. |
| --- | --- |

(69)

NDLA iegādājas, izstrādā un publicē digitālus mācību līdzekļus. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības ir saimnieciskas. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs uzsver, ka līdz šim digitālos mācību līdzekļus izstrādāja un publicēja privātie pakalpojuma sniedzēji. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izstrādājot un publicējot savus digitālos mācību līdzekļus, NDLA ir iesaistījusies tiešā konkurencē ar privātajiem pakalpojuma sniedzējiem.

| (70) | Iestāde norāda, ka saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū (65). Tirgus pastāvēšana vai nepastāvēšana var būt atkarīga no tā, kā tas ir organizēts attiecīgajā valstī (66), un tāpēc attiecīgās darbības klasifikācija, atzīstot to par saimniecisku vai nesaimniecisku, var mainīties laika gaitā. Iestāde atzīst, ka vairāki uzņēmumi piedāvā digitālos mācību līdzekļus savu saimniecisko darbību ietvaros. |
| --- | --- |

(70)

Iestāde norāda, ka saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū (65). Tirgus pastāvēšana vai nepastāvēšana var būt atkarīga no tā, kā tas ir organizēts attiecīgajā valstī (66), un tāpēc attiecīgās darbības klasifikācija, atzīstot to par saimniecisku vai nesaimniecisku, var mainīties laika gaitā. Iestāde atzīst, ka vairāki uzņēmumi piedāvā digitālos mācību līdzekļus savu saimniecisko darbību ietvaros.

| (71) | Tomēr saskaņā ar EBTA Tiesas spriedumu Private Barnehagers Landsforbund lietā (67) tas, ka privātie uzņēmumi piedāvā kādu darbību kā saimniecisku darbību neizslēdz to, ka šo pašu darbību valsts var piedāvāt kā nesaimniecisku darbību. Private Barnehagers Landsforbund lietā EBTA Tiesai bija jāizvērtē, vai pašvaldību bērnudārzu darbība Norvēģijā ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs šajā lietā apgalvoja, ka vienīgais būtiskais jautājums saistībā ar šo ir, “(...) vai attiecīgajā tirgū pašvaldības sniedz pakalpojumus, kurus vismaz pēc būtības varētu sniegt privātie uzņēmumi, lai gūtu peļņu”. |
| --- | --- |

(71)

Tomēr saskaņā ar EBTA Tiesas spriedumu Private Barnehagers Landsforbund lietā (67) tas, ka privātie uzņēmumi piedāvā kādu darbību kā saimniecisku darbību neizslēdz to, ka šo pašu darbību valsts var piedāvāt kā nesaimniecisku darbību. Private Barnehagers Landsforbund lietā EBTA Tiesai bija jāizvērtē, vai pašvaldību bērnudārzu darbība Norvēģijā ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs šajā lietā apgalvoja, ka vienīgais būtiskais jautājums saistībā ar šo ir, “(...) vai attiecīgajā tirgū pašvaldības sniedz pakalpojumus, kurus vismaz pēc būtības varētu sniegt privātie uzņēmumi, lai gūtu peļņu”.

| (72) | Tomēr savā spriedumā EBTA Tiesa norādīja, ka, “izvērtējot publiskas iestādes veiktas darbības būtību no valsts atbalsta noteikumu viedokļa, nedrīkst būt svarīgi, vai šo darbību pēc būtības varētu veikt privāts uzņēmums. Šāda interpretācija būtībā padarītu ikvienu valsts darbību, kas neatbilst valsts pilnvaru izpildei, atbilstošu saimnieciskās darbības jēdzienam” (68). Patiešām, šāda interpretācija nepamatoti ierobežotu valsts rīcības brīvību sniegt noteiktus pakalpojumus iedzīvotājiem. Ir vairākas lietas, kurās ir atzīts, ka līdzīgas darbības var veikt gan kā nesaimnieciskas, gan saimnieciskas, un tikai uz pēdējām attiecas valsts atbalsta noteikumi. To ir apstiprinājušas Eiropas tiesas lietās, kas saistītas ar veselības sistēmām (piemēram, privāta un valsts veselības apdrošināšana (69)), pensiju fondu sistēmām (piemēram, privāti un valsts pensiju fondi (70)) un izglītības nozari (piemēram, privātie un valsts bērnudārzi (71)). |
| --- | --- |

(72)

Tomēr savā spriedumā EBTA Tiesa norādīja, ka, “izvērtējot publiskas iestādes veiktas darbības būtību no valsts atbalsta noteikumu viedokļa, nedrīkst būt svarīgi, vai šo darbību pēc būtības varētu veikt privāts uzņēmums. Šāda interpretācija būtībā padarītu ikvienu valsts darbību, kas neatbilst valsts pilnvaru izpildei, atbilstošu saimnieciskās darbības jēdzienam” (68). Patiešām, šāda interpretācija nepamatoti ierobežotu valsts rīcības brīvību sniegt noteiktus pakalpojumus iedzīvotājiem. Ir vairākas lietas, kurās ir atzīts, ka līdzīgas darbības var veikt gan kā nesaimnieciskas, gan saimnieciskas, un tikai uz pēdējām attiecas valsts atbalsta noteikumi. To ir apstiprinājušas Eiropas tiesas lietās, kas saistītas ar veselības sistēmām (piemēram, privāta un valsts veselības apdrošināšana (69)), pensiju fondu sistēmām (piemēram, privāti un valsts pensiju fondi (70)) un izglītības nozari (piemēram, privātie un valsts bērnudārzi (71)).

| (73) | Private Barnehagers Landsforbund
   (68) lietā EBTA Tiesa arī paskaidroja, ka, lai noteiktu, vai attiecīgā darbība ir vai nav saimnieciska, valsts atbalsta gadījumiem varētu piemērot Tiesas apsvērumus Humbel lietas spriedumā (72), kas attiecās uz “pakalpojuma” jēdzienu saistībā ar pamatbrīvībām. |
| --- | --- |

(73)

Private Barnehagers Landsforbund
   (68) lietā EBTA Tiesa arī paskaidroja, ka, lai noteiktu, vai attiecīgā darbība ir vai nav saimnieciska, valsts atbalsta gadījumiem varētu piemērot Tiesas apsvērumus Humbel lietas spriedumā (72), kas attiecās uz “pakalpojuma” jēdzienu saistībā ar pamatbrīvībām.

| (74) | Jo īpaši izglītības un pētniecības jomā Eiropas tiesas uzskata, ka noteikti pakalpojumi, kurus sniedz struktūras, kas ir valsts izglītības sistēmas neatņemama daļa un tiek finansētas no valsts līdzekļiem, nekvalificējas kā pakalpojumi saskaņā ar EK līguma 50. pantu (tagad LESD 57. pantu). Tiesa Lietā Komisija pret Vāciju
   (73), pamatojoties uz spriedumu Humbel lietā, noteica, ka “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, ko parasti finansē no valsts līdzekļiem (...), valsts mērķis nav veikt darbības par atlīdzību, bet gan veikt savu uzdevumu sabiedrības labā sociālajā, kultūras un izglītības nozarē.” (74) |
| --- | --- |

(74)

Jo īpaši izglītības un pētniecības jomā Eiropas tiesas uzskata, ka noteikti pakalpojumi, kurus sniedz struktūras, kas ir valsts izglītības sistēmas neatņemama daļa un tiek finansētas no valsts līdzekļiem, nekvalificējas kā pakalpojumi saskaņā ar EK līguma 50. pantu (tagad LESD 57. pantu). Tiesa Lietā Komisija pret Vāciju
   (73), pamatojoties uz spriedumu Humbel lietā, noteica, ka “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, ko parasti finansē no valsts līdzekļiem (...), valsts mērķis nav veikt darbības par atlīdzību, bet gan veikt savu uzdevumu sabiedrības labā sociālajā, kultūras un izglītības nozarē.” (74)

| (75) | Papildus grozījumam Izglītības likumā (skatīt 20. apsvērumu) Norvēģijas valsts nolēma, ka mācību līdzekļus, tostarp digitālos mācību līdzekļus, nodrošinās skolēniem bez maksas. Šis jaunais nosacījums ir izglītības sistēmas neatņemama daļa. Tāpēc jautājums, uz kuru jāatbild, ir saistīts ar šā nosacījuma īstenošanu praksē, tādējādi tas, vai attiecīgā darbība kvalificēsies kā saimnieciska vai nesaimnieciska darbība, būs atkarīgs no a) tās mērķa un b) veida, kādā tā tiek veikta. |
| --- | --- |

(75)

Papildus grozījumam Izglītības likumā (skatīt 20. apsvērumu) Norvēģijas valsts nolēma, ka mācību līdzekļus, tostarp digitālos mācību līdzekļus, nodrošinās skolēniem bez maksas. Šis jaunais nosacījums ir izglītības sistēmas neatņemama daļa. Tāpēc jautājums, uz kuru jāatbild, ir saistīts ar šā nosacījuma īstenošanu praksē, tādējādi tas, vai attiecīgā darbība kvalificēsies kā saimnieciska vai nesaimnieciska darbība, būs atkarīgs no a) tās mērķa un b) veida, kādā tā tiek veikta.

1.1.1.   
  Mērķis

| (76) | Valsts, izveidojot un uzturot attiecīgo struktūrvienību, neiesaistās ienesīgā darbībā, bet gan īsteno savas pilnvaras, lai izpildītu pienākumus pret iedzīvotājiem (75). Judikatūrā ir noteikts un Eiropas Komisijas lēmumos ir atspoguļots, ka, izveidojot un uzturot valsts izglītības sistēmu, valsts pilda savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības nozarē (76). Saistībā ar šo Norvēģijas valdība 2006. gada izglītības reformas ietvaros nolēma, ka valsts nodrošinās mācību līdzekļus bez maksas, un visas apgabalu pašpārvaldes, izņemot Oslo, nolēma veikt šo pienākumu, apvienojot resursus un izveidojot NDLA. Kā norāda Norvēģijas iestādes, NDLA mērķis ir nodrošināt digitālos mācību līdzekļus. Lai veiktu šo pienākumu, NDLA galvenokārt iegādājas mācību līdzekļus publisko iepirkumu procedūrās tirgū. Kad NDLA nevar iegādāties piemērotus līdzekļus, tā izstrādā tos ciešā sadarbībā ar skolotājiem un apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA
   (77). |
| --- | --- |

(76)

Valsts, izveidojot un uzturot attiecīgo struktūrvienību, neiesaistās ienesīgā darbībā, bet gan īsteno savas pilnvaras, lai izpildītu pienākumus pret iedzīvotājiem (75). Judikatūrā ir noteikts un Eiropas Komisijas lēmumos ir atspoguļots, ka, izveidojot un uzturot valsts izglītības sistēmu, valsts pilda savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības nozarē (76). Saistībā ar šo Norvēģijas valdība 2006. gada izglītības reformas ietvaros nolēma, ka valsts nodrošinās mācību līdzekļus bez maksas, un visas apgabalu pašpārvaldes, izņemot Oslo, nolēma veikt šo pienākumu, apvienojot resursus un izveidojot NDLA. Kā norāda Norvēģijas iestādes, NDLA mērķis ir nodrošināt digitālos mācību līdzekļus. Lai veiktu šo pienākumu, NDLA galvenokārt iegādājas mācību līdzekļus publisko iepirkumu procedūrās tirgū. Kad NDLA nevar iegādāties piemērotus līdzekļus, tā izstrādā tos ciešā sadarbībā ar skolotājiem un apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA
   (77).

| (77) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja viedokli no spriedumiem Humbel un Private Barnehagers Landsforbund lietā izriet, ka, lai gan darbības, par ko ir šie spriedumi (t. i., kursu pasniegšana un vietu piedāvāšana bērnudārzos), ietilpst valsts izglītības sistēmas darbības jomā, citas darbības (piemēram, digitālo mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde) neietilpst valsts izglītības sistēmas darbības jomā, jo īpaši, ja šādu darbību tirgus pastāvēja vēl pirms valsts veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja viedokli no spriedumiem Humbel un Private Barnehagers Landsforbund lietā izriet, ka, lai gan darbības, par ko ir šie spriedumi (t. i., kursu pasniegšana un vietu piedāvāšana bērnudārzos), ietilpst valsts izglītības sistēmas darbības jomā, citas darbības (piemēram, digitālo mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde) neietilpst valsts izglītības sistēmas darbības jomā, jo īpaši, ja šādu darbību tirgus pastāvēja vēl pirms valsts veiktajām darbībām.

| (78) | Tomēr Iestāde nesaskata nekādas norādes uz to, ka Tiesa vai EBTA Tiesa mēģinātu ierobežot tādas darbības, kas atbilst valsts izglītības jomai, veidā, kā norāda sūdzības iesniedzējs (t. i., faktiska mācīšana un bērnudārza pakalpojumu sniegšana). Tieši pretēji, Iestāde norāda, ka EBTA valstīm kopumā ir plaša rīcības brīvība, izvēloties darbības, ko tās vēlas piedāvāt iedzīvotājiem sociālās, kultūras un izglītības politikas jomās (78). |
| --- | --- |

(78)

Tomēr Iestāde nesaskata nekādas norādes uz to, ka Tiesa vai EBTA Tiesa mēģinātu ierobežot tādas darbības, kas atbilst valsts izglītības jomai, veidā, kā norāda sūdzības iesniedzējs (t. i., faktiska mācīšana un bērnudārza pakalpojumu sniegšana). Tieši pretēji, Iestāde norāda, ka EBTA valstīm kopumā ir plaša rīcības brīvība, izvēloties darbības, ko tās vēlas piedāvāt iedzīvotājiem sociālās, kultūras un izglītības politikas jomās (78).

| (79) | Iestāde piebilst, ka mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde ir saistīta ar mācību satura nodrošināšanu un tādējādi ir cieši saistīta ar praktisko mācīšanu. Iestāde uzskata, ka NDLA veiktās darbības, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt savas izglītojošās funkcijas, ir saistītas ar sociālajām saistībām, kuras nav salīdzināmas ar komerciālo piedāvājumu, un tādējādi dotācijas ir piešķirtas tikai, lai pildītu ļoti konkrētu izglītošanas funkciju. NDLA iegādātie un ražotie līdzekļi ir īpaši paredzēti, lai atbilstu valsts izglītības programmai vidusskolu skolēniem un skolotājiem. Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ir svarīgi nošķirt darbības, kas ir vajadzīgas valsts izglītības nodrošināšanai, no tām, kas nav – sūdzības iesniedzējs pamato šo viedokli ar to, ka NDLA varēja sākt ražot mēbeles skolām, kas, kā uzskata sūdzības iesniedzējs, nebūtu daļa no atbrīvojuma, kas attiecas uz valsts izglītību. Saistībā ar šo sūdzības iesniedzējs norāda, ka digitālo mācību līdzekļu ražošana nav publisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma neatņemama daļa un tā ir uzskatāma par saimniecisku darbību (79). |
| --- | --- |

(79)

Iestāde piebilst, ka mācību līdzekļu iegāde, izstrāde un piegāde ir saistīta ar mācību satura nodrošināšanu un tādējādi ir cieši saistīta ar praktisko mācīšanu. Iestāde uzskata, ka NDLA veiktās darbības, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt savas izglītojošās funkcijas, ir saistītas ar sociālajām saistībām, kuras nav salīdzināmas ar komerciālo piedāvājumu, un tādējādi dotācijas ir piešķirtas tikai, lai pildītu ļoti konkrētu izglītošanas funkciju. NDLA iegādātie un ražotie līdzekļi ir īpaši paredzēti, lai atbilstu valsts izglītības programmai vidusskolu skolēniem un skolotājiem. Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ir svarīgi nošķirt darbības, kas ir vajadzīgas valsts izglītības nodrošināšanai, no tām, kas nav – sūdzības iesniedzējs pamato šo viedokli ar to, ka NDLA varēja sākt ražot mēbeles skolām, kas, kā uzskata sūdzības iesniedzējs, nebūtu daļa no atbrīvojuma, kas attiecas uz valsts izglītību. Saistībā ar šo sūdzības iesniedzējs norāda, ka digitālo mācību līdzekļu ražošana nav publisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma neatņemama daļa un tā ir uzskatāma par saimniecisku darbību (79).

| (80) | Pretēji sūdzības iesniedzēja viedoklim Iestāde secina, ka mēbeļu ražošanu nevar salīdzināt ar mācību līdzekļu, kas izstrādāti atbilstoši valsts mācību programmai, ražošanu. Patiešām, mācību līdzekļu ražošana ir cieši saistīta ar mācīšanu valsts izglītības sistēmā, kamēr mēbeļu ražošana nebūs šāds gadījums. |
| --- | --- |

(80)

Pretēji sūdzības iesniedzēja viedoklim Iestāde secina, ka mēbeļu ražošanu nevar salīdzināt ar mācību līdzekļu, kas izstrādāti atbilstoši valsts mācību programmai, ražošanu. Patiešām, mācību līdzekļu ražošana ir cieši saistīta ar mācīšanu valsts izglītības sistēmā, kamēr mēbeļu ražošana nebūs šāds gadījums.

1.1.2.   
  Tīmekļa vietnes atklāta darbība

| (81) | Attiecībā uz tīmekļa vietnes atklāto darbību sūdzības iesniedzējs un trešās puses ir norādījušas, kas šis ir problemātisks elements, apgalvojot, ka: “ironiski, ka valdības finansētas AIR programmas var ierobežot skolotāju un skolēnu izvēli, jo tās mazina privāto uzņēmumu spēju konkurēt un tādējādi pārliecību par ieguldījumiem, tāpēc šie uzņēmumi pakāpeniski izstājas no tirgus” (80). Kā plašāk izklāstīts turpmāk tekstā, atklātā darbība nemaina to, ka Iestāde novērtē tīmekļa vietnē pieejamos līdzekļus kā nesaimnieciskus. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz tīmekļa vietnes atklāto darbību sūdzības iesniedzējs un trešās puses ir norādījušas, kas šis ir problemātisks elements, apgalvojot, ka: “ironiski, ka valdības finansētas AIR programmas var ierobežot skolotāju un skolēnu izvēli, jo tās mazina privāto uzņēmumu spēju konkurēt un tādējādi pārliecību par ieguldījumiem, tāpēc šie uzņēmumi pakāpeniski izstājas no tirgus” (80). Kā plašāk izklāstīts turpmāk tekstā, atklātā darbība nemaina to, ka Iestāde novērtē tīmekļa vietnē pieejamos līdzekļus kā nesaimnieciskus.

| (82) | Iestāde norāda, ka izglītības jomā līgumslēdzējām pusēm ir ne tikai liela rīcības brīvība, nosakot savu uzdevumu mērķus, bet arī nosakot veidu, kā sasniegt šo mērķi. Norvēģijas iestādes ir izvēlējušās uzturēt atklātu NDLA tīmekļa vietni. Šāda lēmuma ietekme ir tāda, ka digitālo mācību līdzekļu izplatīšana neaprobežojas ar attiecīgajās skolās attiecīgajos apgabalos uzņemtajiem skolēniem. Tomēr zināšanu izplatīšana ārpus plānoto saņēmēju loka ir vispārpieņemta prakse mācīšanas tradīcijās Eiropā. Lekcijas Eiropas valsts universitātēs parasti ir pieejamas sabiedrībai, un universitātes regulāri piedāvā tiešsaistē lekciju audio un audiovizuālas prezentācijas. Šo praksi var aplūkot kā izglītības misijas papildinājumu, kas automātiski nebūt nenozīmē, ka darbības pēc būtības ir saimnieciskas. Faktiski šajā konkrētajā gadījumā mācību līdzekļi ir mācīšanas pamats un satvars. To arī apliecina tas, ka mācību līdzekļu izstrāde ir atkarīga no mācību programmas, ko nosaka valsts iestādes. Šis punkts ir atspoguļots arī NDLA statūtos noteikto darbību jomā, kas attiecas uz mērķi nodrošināt digitālus mācību līdzekļus, kuri ir īpaši paredzēti skolēnu un skolotāju vajadzībām. Šo novērtējumu nemaina tas, ka darbības tika veiktas tirgū, pirms tās sāka veikt valsts, jo nedrīkst būt svarīgi, vai šo darbību varētu veikt (vai veica) privāts uzņēmums (81). |
| --- | --- |

(82)

Iestāde norāda, ka izglītības jomā līgumslēdzējām pusēm ir ne tikai liela rīcības brīvība, nosakot savu uzdevumu mērķus, bet arī nosakot veidu, kā sasniegt šo mērķi. Norvēģijas iestādes ir izvēlējušās uzturēt atklātu NDLA tīmekļa vietni. Šāda lēmuma ietekme ir tāda, ka digitālo mācību līdzekļu izplatīšana neaprobežojas ar attiecīgajās skolās attiecīgajos apgabalos uzņemtajiem skolēniem. Tomēr zināšanu izplatīšana ārpus plānoto saņēmēju loka ir vispārpieņemta prakse mācīšanas tradīcijās Eiropā. Lekcijas Eiropas valsts universitātēs parasti ir pieejamas sabiedrībai, un universitātes regulāri piedāvā tiešsaistē lekciju audio un audiovizuālas prezentācijas. Šo praksi var aplūkot kā izglītības misijas papildinājumu, kas automātiski nebūt nenozīmē, ka darbības pēc būtības ir saimnieciskas. Faktiski šajā konkrētajā gadījumā mācību līdzekļi ir mācīšanas pamats un satvars. To arī apliecina tas, ka mācību līdzekļu izstrāde ir atkarīga no mācību programmas, ko nosaka valsts iestādes. Šis punkts ir atspoguļots arī NDLA statūtos noteikto darbību jomā, kas attiecas uz mērķi nodrošināt digitālus mācību līdzekļus, kuri ir īpaši paredzēti skolēnu un skolotāju vajadzībām. Šo novērtējumu nemaina tas, ka darbības tika veiktas tirgū, pirms tās sāka veikt valsts, jo nedrīkst būt svarīgi, vai šo darbību varētu veikt (vai veica) privāts uzņēmums (81).

| (83) | Tāpēc iestāde secina, ka tīmekļa vietnes atklātā darbība nenozīmē, ka NDLA darbības ir saimnieciskas. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc iestāde secina, ka tīmekļa vietnes atklātā darbība nenozīmē, ka NDLA darbības ir saimnieciskas.

1.1.3.   
  Juridiskā statusa maiņa no ad hoc uz pašvaldību sadarbību neietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu un nevar ietekmēt to, ka darbības klasificē kā nesaimnieciskas

| (84) | Savā spriedumā atcelt Lēmumu EBTA Tiesa norādīja uz vairākiem aspektiem, kas attiecas nevis uz darbības būtību, bet gan uz NDLA organizācijas aspektiem, finansēšanu un autonomiju. Šie aspekti attiecas uz prasības nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus praktisku īstenošanu, un tie ir izklāstīti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(84)

Savā spriedumā atcelt Lēmumu EBTA Tiesa norādīja uz vairākiem aspektiem, kas attiecas nevis uz darbības būtību, bet gan uz NDLA organizācijas aspektiem, finansēšanu un autonomiju. Šie aspekti attiecas uz prasības nodrošināt bezmaksas mācību līdzekļus praktisku īstenošanu, un tie ir izklāstīti turpmāk tekstā.

| (85) | Juridiskā statusa maiņa no ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu neietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu (arī izmaiņas finansējumā neietekmēja NDLA organizāciju). |
| --- | --- |

(85)

Juridiskā statusa maiņa no ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu neietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu (arī izmaiņas finansējumā neietekmēja NDLA organizāciju).

| (86) | Sūdzības iesniedzējs neapgalvoja, ka NDLA darbības joma ir mainījusies, pārejot no ad hoc fāzes uz oficiālu pašvaldību sadarbību. Tomēr EBTA Tiesa norāda, ka nepietiekama informācija par to, kā apgabalu pašpārvaldes organizēja savu sadarbību, lai pildītu savu pienākumu nodrošināt mācību līdzekļus NDLA ad hoc sadarbības fāzē, var ietekmēt to, ka darbības klasificē kā nesaimnieciskas. Šī iemesla dēļ Tiesa uzsvēra, ka Iestādei būtu jāveic izmeklēšana par juridiskā statusa maiņas ietekmi uz lēmumu pieņemšanas procesu NDLA
   (82). |
| --- | --- |

(86)

Sūdzības iesniedzējs neapgalvoja, ka NDLA darbības joma ir mainījusies, pārejot no ad hoc fāzes uz oficiālu pašvaldību sadarbību. Tomēr EBTA Tiesa norāda, ka nepietiekama informācija par to, kā apgabalu pašpārvaldes organizēja savu sadarbību, lai pildītu savu pienākumu nodrošināt mācību līdzekļus NDLA ad hoc sadarbības fāzē, var ietekmēt to, ka darbības klasificē kā nesaimnieciskas. Šī iemesla dēļ Tiesa uzsvēra, ka Iestādei būtu jāveic izmeklēšana par juridiskā statusa maiņas ietekmi uz lēmumu pieņemšanas procesu NDLA
   (82).

| (87) | NDLA struktūrvienības pārvaldes struktūra nemainījās, kad to pārvērta par pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likumu (83). Turklāt nemainījās NDLA pilnvaras un lēmumu pieņemšanas process. Būtībā NDLA lēmumu pieņemšanas pilnvaras nemainījās. |
| --- | --- |

(87)

NDLA struktūrvienības pārvaldes struktūra nemainījās, kad to pārvērta par pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likumu (83). Turklāt nemainījās NDLA pilnvaras un lēmumu pieņemšanas process. Būtībā NDLA lēmumu pieņemšanas pilnvaras nemainījās.

| (88) | Iestāde salīdzināja NDLA struktūru NDLA ad hoc sadarbības fāzē (84) ar tās struktūru pašvaldību sadarbības fāzē (85) un noskaidroja, ka nav būtisku atšķirību. NDLA mērķis abās fāzēs bija izstrādāt un piedāvāt bezmaksas digitālus mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos otrā līmeņa vidusskolās (86). Turklāt abās fāzēs NDLA veidoja tās pašas trīs lēmumu pieņemšanas struktūras. FFU kļuva par sadarbības Uzraudzības padomi saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likumu, bet Uzraudzības padome iecēla Valdi piecu locekļu sastāvā kā tas bija ad hoc sadarbības fāzē, kad Valdi iecēla FFU. Arī vadības grupā/valdē bija vienāds locekļu skaits abās fāzēs, t. i., FFU vadītājs un vismaz viens pārstāvis no katra mācību reģiona (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona) (87). Visbeidzot, NDLA bija par ikdienas vadību atbildīga komanda abās fāzēs (88). |
| --- | --- |

(88)

Iestāde salīdzināja NDLA struktūru NDLA ad hoc sadarbības fāzē (84) ar tās struktūru pašvaldību sadarbības fāzē (85) un noskaidroja, ka nav būtisku atšķirību. NDLA mērķis abās fāzēs bija izstrādāt un piedāvāt bezmaksas digitālus mācību līdzekļus visos mācību priekšmetos otrā līmeņa vidusskolās (86). Turklāt abās fāzēs NDLA veidoja tās pašas trīs lēmumu pieņemšanas struktūras. FFU kļuva par sadarbības Uzraudzības padomi saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likumu, bet Uzraudzības padome iecēla Valdi piecu locekļu sastāvā kā tas bija ad hoc sadarbības fāzē, kad Valdi iecēla FFU. Arī vadības grupā/valdē bija vienāds locekļu skaits abās fāzēs, t. i., FFU vadītājs un vismaz viens pārstāvis no katra mācību reģiona (t. i., ziemeļu reģiona, dienvidrietumu reģiona un austrumu reģiona) (87). Visbeidzot, NDLA bija par ikdienas vadību atbildīga komanda abās fāzēs (88).

| (89) | Kā apstiprina Norvēģijas iestādes, juridiskā statusa maiņa no ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu neietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu, ko arī ataino un apstiprina iepriekš apkopotā informācija (89). |
| --- | --- |

(89)

Kā apstiprina Norvēģijas iestādes, juridiskā statusa maiņa no ad hoc sadarbības uz oficiālu pašvaldību sadarbību saskaņā ar Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. pantu neietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu, ko arī ataino un apstiprina iepriekš apkopotā informācija (89).

| (90) | Galīgais NDLA finansējuma avots laika gaitā nemainījās (t. i., valsts finansējums), tomēr mainījās veids, kādā līdzekļus piešķīra NDLA. Sadarbības sākumā NDLA saņēma finansējumu tieši no Izglītības un pētniecības ministrijas, taču vēlāk NDLA finansēja no apgabalu pašpārvalžu, kas piedalījās NDLA, budžetiem (šos budžetus finansēja no vispārīgo dotāciju shēmas). Tomēr NDLA pilnībā finansēja un finansē valsts iestādes, un tā izplata mācību līdzekļus bez maksas. Ne skolas, ne skolēni neveic nekādas iemaksas NDLA. Iestāde arī norāda, ka nekas liecina par to, ka NDLA iesaistās citu veidu darbībās, kuras varētu uzskatīt par saimnieciskām. Nav nekādas saistības starp sniegtā pakalpojuma faktiskajām izmaksām un samaksu, ko veic tie, kas gūst labumu no šīs darbības. Turklāt NDLA darbības pilnībā finansē no valsts līdzekļiem, nevis no atlīdzības (90). |
| --- | --- |

(90)

Galīgais NDLA finansējuma avots laika gaitā nemainījās (t. i., valsts finansējums), tomēr mainījās veids, kādā līdzekļus piešķīra NDLA. Sadarbības sākumā NDLA saņēma finansējumu tieši no Izglītības un pētniecības ministrijas, taču vēlāk NDLA finansēja no apgabalu pašpārvalžu, kas piedalījās NDLA, budžetiem (šos budžetus finansēja no vispārīgo dotāciju shēmas). Tomēr NDLA pilnībā finansēja un finansē valsts iestādes, un tā izplata mācību līdzekļus bez maksas. Ne skolas, ne skolēni neveic nekādas iemaksas NDLA. Iestāde arī norāda, ka nekas liecina par to, ka NDLA iesaistās citu veidu darbībās, kuras varētu uzskatīt par saimnieciskām. Nav nekādas saistības starp sniegtā pakalpojuma faktiskajām izmaksām un samaksu, ko veic tie, kas gūst labumu no šīs darbības. Turklāt NDLA darbības pilnībā finansē no valsts līdzekļiem, nevis no atlīdzības (90).

1.1.4.   
  Apgabalu pašpārvaldes, apvienojot valsts līdzekļus, lai pildītu savu pienākumu nodrošināt digitālus mācību līdzekļus pašvaldību sadarbībā, veic nesaimniecisku darbību

| (91) | Iestāde secināja, ka NDLA darbības, kas saistītas ar digitālo mācību līdzekļu nodrošināšanu, ir cieši saistītas ar apgabalu pašpārvalžu plašāku mācīšanas misiju, un tās ir nesaimnieciskas. Turpmāk tekstā Iestāde izvērtē EBTA Tiesas ierosinātos jautājumus. |
| --- | --- |

(91)

Iestāde secināja, ka NDLA darbības, kas saistītas ar digitālo mācību līdzekļu nodrošināšanu, ir cieši saistītas ar apgabalu pašpārvalžu plašāku mācīšanas misiju, un tās ir nesaimnieciskas. Turpmāk tekstā Iestāde izvērtē EBTA Tiesas ierosinātos jautājumus.

| (92) | EBTA Tiesa secināja, ka no Lēmuma nebija skaidrs, vai pienākums nodrošināt bezmaksas digitālos mācību līdzekļus ir noteikts apgabalu pašpārvaldēm vai NDLA
   (91). EBTA Tiesa norāda, ka Lēmumā Iestāde “atsaucas uz Norvēģijas tiesību aktiem un apgalvo, ka saskaņā ar tiem apgabaliem ir noteikts pienākums nodrošināt skolēniem nepieciešamos drukātos un digitālos mācību līdzekļus bez maksas” (92). EBTA Tiesa arī norādīja, ka attiecībā uz NDLA autonomijas novērtējumu Lēmumā ir teikts, ka NDLA nevar pieņemt lēmumu par samaksas noteikšanu galalietotājam, “(...) jo tiesiskais regulējums uzliek par pienākumu NDLA sniegt pakalpojumus bez maksas” (93). Spriedumā ir arī atsauce uz Iestādes apgalvojumu mutiskā sēdē par to, ka apgabalu pašpārvaldēm ir likumā noteikts pienākums sniegt pakalpojumus bez maksas un tās ir vienojušās sniegt šo pakalpojumu kopā ar NDLA starpniecību (94). |
| --- | --- |

(92)

EBTA Tiesa secināja, ka no Lēmuma nebija skaidrs, vai pienākums nodrošināt bezmaksas digitālos mācību līdzekļus ir noteikts apgabalu pašpārvaldēm vai NDLA
   (91). EBTA Tiesa norāda, ka Lēmumā Iestāde “atsaucas uz Norvēģijas tiesību aktiem un apgalvo, ka saskaņā ar tiem apgabaliem ir noteikts pienākums nodrošināt skolēniem nepieciešamos drukātos un digitālos mācību līdzekļus bez maksas” (92). EBTA Tiesa arī norādīja, ka attiecībā uz NDLA autonomijas novērtējumu Lēmumā ir teikts, ka NDLA nevar pieņemt lēmumu par samaksas noteikšanu galalietotājam, “(...) jo tiesiskais regulējums uzliek par pienākumu NDLA sniegt pakalpojumus bez maksas” (93). Spriedumā ir arī atsauce uz Iestādes apgalvojumu mutiskā sēdē par to, ka apgabalu pašpārvaldēm ir likumā noteikts pienākums sniegt pakalpojumus bez maksas un tās ir vienojušās sniegt šo pakalpojumu kopā ar NDLA starpniecību (94).

| (93) | Ņemot vērā šo, EBTA Tiesa uzskatīja, ka iepriekš minētie apgalvojumi Lēmumā bija netiešā pretrunā, jo nebija skaidrs, kas bija NDLA klients. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā šo, EBTA Tiesa uzskatīja, ka iepriekš minētie apgalvojumi Lēmumā bija netiešā pretrunā, jo nebija skaidrs, kas bija NDLA klients.

| (94) | NDLA tiesiskais regulējums, atbilstoši kuram tā darbojas, sastāv no vairākiem atšķirīgiem elementiem. Pirmkārt, apgabalu pašpārvaldēm ir uzlikti valsts likumos (piemēram, Izglītības likumā) noteikti pienākumi. Piemēram, ar 2007. gadā veikto grozījumu Izglītības likumā (skatīt 20. apsvērumu) apgabalu pašpārvaldēm noteica par pienākumu nodrošināt skolēniem digitālus līdzekļus bez maksas. Otrkārt, tika pieņemti dažādi administratīvie akti, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt likumā noteikto pienākumu. Tostarp rezolūcijas (piemēram, apgabalu pašpārvalžu izdotas rezolūcijas), kā arī citi administratīvie akti, piemēram, 2007. gada aprīlī par to, ka finansējumu piešķir Izglītības un pētniecības ministrija. Visbeidzot, ar NDLA statūtiem un pilnvarojumu pirms tam apgabalu pašpārvalžu likumā noteikto pienākumu nodrošināt digitālus līdzekļus bez maksas noteica par NDLA tiesisko pienākumu. |
| --- | --- |

(94)

NDLA tiesiskais regulējums, atbilstoši kuram tā darbojas, sastāv no vairākiem atšķirīgiem elementiem. Pirmkārt, apgabalu pašpārvaldēm ir uzlikti valsts likumos (piemēram, Izglītības likumā) noteikti pienākumi. Piemēram, ar 2007. gadā veikto grozījumu Izglītības likumā (skatīt 20. apsvērumu) apgabalu pašpārvaldēm noteica par pienākumu nodrošināt skolēniem digitālus līdzekļus bez maksas. Otrkārt, tika pieņemti dažādi administratīvie akti, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt likumā noteikto pienākumu. Tostarp rezolūcijas (piemēram, apgabalu pašpārvalžu izdotas rezolūcijas), kā arī citi administratīvie akti, piemēram, 2007. gada aprīlī par to, ka finansējumu piešķir Izglītības un pētniecības ministrija. Visbeidzot, ar NDLA statūtiem un pilnvarojumu pirms tam apgabalu pašpārvalžu likumā noteikto pienākumu nodrošināt digitālus līdzekļus bez maksas noteica par NDLA tiesisko pienākumu.

| (95) | Šis regulējums bija aprakstīts arī Norvēģijas iestāžu 2013. gada 2. maija vēstulē, kurā tās apstiprināja i) apgabalu pašpārvalžu likumā noteikto pienākumu (skatīt vēstules 1. sadaļu), ii) ad hoc fāzē NDLA direktoru padomei noteikto pienākumu strādāt, lai piedāvātu bezmaksas digitālus mācību līdzekļus (skatīt pilnvarojuma galīgo mērķu pirmo apakšpunktu (95)), un iii) ka apgabalu pašpārvalžu apstiprinātajās rezolūcijās, ar kurām izveido NDLA, noteica, ka NDLA galīgais mērķis bija piedāvāt bezmaksas digitālus līdzekļus (skatīt vēstules 6. lpp.). |
| --- | --- |

(95)

Šis regulējums bija aprakstīts arī Norvēģijas iestāžu 2013. gada 2. maija vēstulē, kurā tās apstiprināja i) apgabalu pašpārvalžu likumā noteikto pienākumu (skatīt vēstules 1. sadaļu), ii) ad hoc fāzē NDLA direktoru padomei noteikto pienākumu strādāt, lai piedāvātu bezmaksas digitālus mācību līdzekļus (skatīt pilnvarojuma galīgo mērķu pirmo apakšpunktu (95)), un iii) ka apgabalu pašpārvalžu apstiprinātajās rezolūcijās, ar kurām izveido NDLA, noteica, ka NDLA galīgais mērķis bija piedāvāt bezmaksas digitālus līdzekļus (skatīt vēstules 6. lpp.).

| (96) | Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, izvēlējās pildīt savu likumā noteikto pienākumu nodrošināt skolēniem bezmaksas digitālos līdzekļus, izveidojot NDLA pašvaldību sadarbību, kas darbojas atbilstoši tiesiskajam regulējumam (tostarp apgabalu pašpārvalžu rezolūcijām un statūtiem), kas ir noteikts, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt likumā noteikto pienākumu. |
| --- | --- |

(96)

Apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, izvēlējās pildīt savu likumā noteikto pienākumu nodrošināt skolēniem bezmaksas digitālos līdzekļus, izveidojot NDLA pašvaldību sadarbību, kas darbojas atbilstoši tiesiskajam regulējumam (tostarp apgabalu pašpārvalžu rezolūcijām un statūtiem), kas ir noteikts, lai apgabalu pašpārvaldes varētu veikt likumā noteikto pienākumu.

| (97) | Kopumā NDLA var raksturot kā sadarbību starp apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA, kas izveidota, lai apgabalu pašpārvaldes varētu apvienot savus resursus. Tā vietā lai katra apgabala pašpārvalde atsevišķi iegādātos un izstrādātu digitālos līdzekļus, lielākā daļa apgabalu pašpārvalžu nolēma apvienot resursus, lai izpildītu likumā noteikto pienākumu (šāda veida apgabalu pašpārvalžu sadarbību paredzēja arī pati Izglītības un pētniecības ministrija, kad 2006. gadā aicināja apgabalu pašpārvaldes pieteikties finansējumam) (96). Tādējādi apgabalu pašpārvaldes neatkarīgi no šīs izveidotās sadarbības “īsteno savas pilnvaras, lai pildītu pienākumus pret iedzīvotājiem” (97). |
| --- | --- |

(97)

Kopumā NDLA var raksturot kā sadarbību starp apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA, kas izveidota, lai apgabalu pašpārvaldes varētu apvienot savus resursus. Tā vietā lai katra apgabala pašpārvalde atsevišķi iegādātos un izstrādātu digitālos līdzekļus, lielākā daļa apgabalu pašpārvalžu nolēma apvienot resursus, lai izpildītu likumā noteikto pienākumu (šāda veida apgabalu pašpārvalžu sadarbību paredzēja arī pati Izglītības un pētniecības ministrija, kad 2006. gadā aicināja apgabalu pašpārvaldes pieteikties finansējumam) (96). Tādējādi apgabalu pašpārvaldes neatkarīgi no šīs izveidotās sadarbības “īsteno savas pilnvaras, lai pildītu pienākumus pret iedzīvotājiem” (97).

| (98) | To apstiprina arī Norvēģijas iestādes 2013. gada 31. marta vēstulē, kurā ir vairākkārtīgi uzsvērts, ka apgabalu pašpārvalžu sadarbība ir apgabala pašpārvalžu centienu nodrošināt bezmaksas otrā līmeņa vidējo izglītību Norvēģijā neatņemama daļa. |
| --- | --- |

(98)

To apstiprina arī Norvēģijas iestādes 2013. gada 31. marta vēstulē, kurā ir vairākkārtīgi uzsvērts, ka apgabalu pašpārvalžu sadarbība ir apgabala pašpārvalžu centienu nodrošināt bezmaksas otrā līmeņa vidējo izglītību Norvēģijā neatņemama daļa.

| (99) | Attiecībā uz budžeta jautājumiem NDLA nav tiesību pieņemt lēmumus. Lai gan tās Valde iesaka finansējuma apmēru nākamajā budžetā, tas ir tikai ieteikums, ko apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, ņem vērā, lemjot par NDLA budžetu. Iepirkumos un iegādēs NDLA ievēro publisko iepirkumu stratēģiju, ko pieņēma, lai nodrošinātu, ka NDLA publiskie iepirkumi pilnībā atbilst Publisko iepirkumu likumam (98). |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz budžeta jautājumiem NDLA nav tiesību pieņemt lēmumus. Lai gan tās Valde iesaka finansējuma apmēru nākamajā budžetā, tas ir tikai ieteikums, ko apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, ņem vērā, lemjot par NDLA budžetu. Iepirkumos un iegādēs NDLA ievēro publisko iepirkumu stratēģiju, ko pieņēma, lai nodrošinātu, ka NDLA publiskie iepirkumi pilnībā atbilst Publisko iepirkumu likumam (98).

| (100) | Attiecībā uz iegādēm kopumā NDLA pilnvaras ir noteiktas statūtos, kas ierobežo NDLA iegādes atbilstoši NDLA noteiktajiem mērķiem, proti, digitālo mācību līdzekļu iegādi un izstrādi (99). Ir skaidrs, ka NDLA ir jāspēj veikt uzdevumus efektīvi, un nebūtu saprātīgi apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA, vai Uzraudzības padomei, piemēram, iesaistīties katrā atsevišķā digitālo mācību līdzekļu iegādē. Tāpēc statūtos ir noteikta zināma NDLA autonomija ikdienas darbībās, jo īpaši attiecībā uz iegādēm, taču šo autonomiju ierobežo NDLA noteiktie uzdevumi un budžets (t. i., tā sniedzas tikai tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai izpildītu prasības, ko likumā ir noteikusi valsts apgabalu pašpārvaldēm) (100). |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz iegādēm kopumā NDLA pilnvaras ir noteiktas statūtos, kas ierobežo NDLA iegādes atbilstoši NDLA noteiktajiem mērķiem, proti, digitālo mācību līdzekļu iegādi un izstrādi (99). Ir skaidrs, ka NDLA ir jāspēj veikt uzdevumus efektīvi, un nebūtu saprātīgi apgabalu pašpārvaldēm, kas piedalās NDLA, vai Uzraudzības padomei, piemēram, iesaistīties katrā atsevišķā digitālo mācību līdzekļu iegādē. Tāpēc statūtos ir noteikta zināma NDLA autonomija ikdienas darbībās, jo īpaši attiecībā uz iegādēm, taču šo autonomiju ierobežo NDLA noteiktie uzdevumi un budžets (t. i., tā sniedzas tikai tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai izpildītu prasības, ko likumā ir noteikusi valsts apgabalu pašpārvaldēm) (100).

| (101) | Visbeidzot, jānorāda, ka Tiesas judikatūra izskaidro, ka nevajag nošķirt iegādes darbības “no to vēlākas izmantošanas, lai noteiktu šīs iegādes darbības veidu” (101). Tādējādi, ja NDLA darbības, kas attiecas uz bezmaksas digitālu mācību līdzekļu nodrošināšanu, ir aplūkotas kā nesaimnieciskas, arī visas saistītās iegādes darbības tiks aplūkotas kā nesaimnieciskas. Tā kā statūtos ir skaidri noteikts, ka NDLA var iepirkt tikai tādas preces vai pakalpojumus, kas ir nepieciešami mērķa sasniegšanai (t. i., bezmaksas digitālu mācību līdzekļu nodrošināšanai), šādas iegādes darbības noteikti būs saistītas ar nesaimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(101)

Visbeidzot, jānorāda, ka Tiesas judikatūra izskaidro, ka nevajag nošķirt iegādes darbības “no to vēlākas izmantošanas, lai noteiktu šīs iegādes darbības veidu” (101). Tādējādi, ja NDLA darbības, kas attiecas uz bezmaksas digitālu mācību līdzekļu nodrošināšanu, ir aplūkotas kā nesaimnieciskas, arī visas saistītās iegādes darbības tiks aplūkotas kā nesaimnieciskas. Tā kā statūtos ir skaidri noteikts, ka NDLA var iepirkt tikai tādas preces vai pakalpojumus, kas ir nepieciešami mērķa sasniegšanai (t. i., bezmaksas digitālu mācību līdzekļu nodrošināšanai), šādas iegādes darbības noteikti būs saistītas ar nesaimniecisku darbību.

| (102) | No I daļas 4.6. sadaļā izklāstītajiem faktiem ir skaidrs, ka NDLA nav darbinieku, savu telpu vai infrastruktūras. Lielākā daļa tās darbaspēka ir apgabalu pašpārvalžu darbinieki, kurus (uz nepilnu vai pilnu laiku) ir nolīgusi NDLA uz noteiktu laiku. NDLA maksā atlīdzību attiecīgā apgabala pašpārvaldei par laiku, ko tās darbinieki ir strādājuši NDLA projektos. Pārējie darbinieki ir ārējie konsultanti, kuri ir uzvarējuši publiskā iepirkuma procedūrās, ko NDLA finansē no sava budžeta. Tāpēc, no vienas puses, NDLA nekontrolē tās darbinieku izmaksu apmēru, bet, no otras puses, NDLA ir ierobežotas lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz pakalpojumiem, par kuriem izsludina konkursu, jo tai ir saistoša publisko iepirkumu stratēģija un tās lēmumus galu galā kontrolē apgabalu pašpārvaldes ar uzraudzības valdes starpniecību. Tādējādi infrastruktūras un personāla jautājumos NDLA ir ļoti maza autonomija. |
| --- | --- |

(102)

No I daļas 4.6. sadaļā izklāstītajiem faktiem ir skaidrs, ka NDLA nav darbinieku, savu telpu vai infrastruktūras. Lielākā daļa tās darbaspēka ir apgabalu pašpārvalžu darbinieki, kurus (uz nepilnu vai pilnu laiku) ir nolīgusi NDLA uz noteiktu laiku. NDLA maksā atlīdzību attiecīgā apgabala pašpārvaldei par laiku, ko tās darbinieki ir strādājuši NDLA projektos. Pārējie darbinieki ir ārējie konsultanti, kuri ir uzvarējuši publiskā iepirkuma procedūrās, ko NDLA finansē no sava budžeta. Tāpēc, no vienas puses, NDLA nekontrolē tās darbinieku izmaksu apmēru, bet, no otras puses, NDLA ir ierobežotas lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz pakalpojumiem, par kuriem izsludina konkursu, jo tai ir saistoša publisko iepirkumu stratēģija un tās lēmumus galu galā kontrolē apgabalu pašpārvaldes ar uzraudzības valdes starpniecību. Tādējādi infrastruktūras un personāla jautājumos NDLA ir ļoti maza autonomija.

| (103) | Gadījumos, kad attiecīgo darbību veic citas struktūrvienības, nevis pati valsts, viens no jautājumiem, kas jānoskaidro – vai valsts kontrolē (valsts vai privātā) finansējuma saņēmēju un, jo īpaši, vai saņēmējs godīgi piemēro likumu un nevar ietekmēt likumā noteiktos pakalpojuma nosacījumus (t. i., iemaksu apmēru, aktīvu izmantošanu un labumu apmēra noteikšanu) (102). Ja saņēmējam salīdzinājumā ar valsti tieši pretēji ir vērā ņemama rīcības brīvība attiecībā uz darbību komerciālajiem parametriem (piemēram, cenām, izmaksām, aktīviem un darbiniekiem), tas, visticamāk, ir uzņēmums. |
| --- | --- |

(103)

Gadījumos, kad attiecīgo darbību veic citas struktūrvienības, nevis pati valsts, viens no jautājumiem, kas jānoskaidro – vai valsts kontrolē (valsts vai privātā) finansējuma saņēmēju un, jo īpaši, vai saņēmējs godīgi piemēro likumu un nevar ietekmēt likumā noteiktos pakalpojuma nosacījumus (t. i., iemaksu apmēru, aktīvu izmantošanu un labumu apmēra noteikšanu) (102). Ja saņēmējam salīdzinājumā ar valsti tieši pretēji ir vērā ņemama rīcības brīvība attiecībā uz darbību komerciālajiem parametriem (piemēram, cenām, izmaksām, aktīviem un darbiniekiem), tas, visticamāk, ir uzņēmums.

| (104) | Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka NDLA būtu uzskatāma par uzņēmumu, kas atšķiras no valsts vai apgabalu pašpārvaldēm, no kurām tā saņem minētos līdzekļus. Tomēr, pamatojoties uz Iestādes sniegto informāciju, ir skaidrs, ka NDLA ir valsts pārvaldes neatņemama daļa un to jebkurā gadījumā stingri kontrolē valsts. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru struktūrvienība ir pakļauta valsts iestāžu kontrolei (un tāpēc nav neatkarīga no valsts), ja statūtos ir noteikts tās uzdevums un valsts iestādes nosaka gan struktūrvienības izmaksas, gan ieņēmumus (103). Saistībā ar šo Iestāde norāda, ka, ņemot vērā pārskatītajā valsts budžetā 2006. gadā noteikto prasību, apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, izveidoja NDLA kā pašvaldību sadarbību un, pieņemot vienādas rezolūcijas, noteica tās uzdevumu. |
| --- | --- |

(104)

Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka NDLA būtu uzskatāma par uzņēmumu, kas atšķiras no valsts vai apgabalu pašpārvaldēm, no kurām tā saņem minētos līdzekļus. Tomēr, pamatojoties uz Iestādes sniegto informāciju, ir skaidrs, ka NDLA ir valsts pārvaldes neatņemama daļa un to jebkurā gadījumā stingri kontrolē valsts. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru struktūrvienība ir pakļauta valsts iestāžu kontrolei (un tāpēc nav neatkarīga no valsts), ja statūtos ir noteikts tās uzdevums un valsts iestādes nosaka gan struktūrvienības izmaksas, gan ieņēmumus (103). Saistībā ar šo Iestāde norāda, ka, ņemot vērā pārskatītajā valsts budžetā 2006. gadā noteikto prasību, apgabalu pašpārvaldes, kas piedalās NDLA, izveidoja NDLA kā pašvaldību sadarbību un, pieņemot vienādas rezolūcijas, noteica tās uzdevumu.

| (105) | Turklāt apgabalu pašpārvaldes kontrolē darbību izmaksu parametrus, jo šīs izmaksas ierobežo iemaksas, ko vienpusēji ir noteikušas apgabalu pašpārvaldes parastā budžeta procesā. Turklāt NDLA nevar pieņemt lēmumus par tās darbinieku un aktīvu izmaksām, jo apgabalu pašpārvaldes i) lemj par nepieciešamo darbinieku nosūtīšanu darbā un ii) nodrošina telpas ar tehnisko aprīkojumu. Visbeidzot, NDLA nav nekādu pilnvaru noteikt samaksu galalietotājiem (t. i., skolēniem vai skolām), jo tiesiskais regulējums uzliek NDLA pienākumu sniegt pakalpojumus bez maksas. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt apgabalu pašpārvaldes kontrolē darbību izmaksu parametrus, jo šīs izmaksas ierobežo iemaksas, ko vienpusēji ir noteikušas apgabalu pašpārvaldes parastā budžeta procesā. Turklāt NDLA nevar pieņemt lēmumus par tās darbinieku un aktīvu izmaksām, jo apgabalu pašpārvaldes i) lemj par nepieciešamo darbinieku nosūtīšanu darbā un ii) nodrošina telpas ar tehnisko aprīkojumu. Visbeidzot, NDLA nav nekādu pilnvaru noteikt samaksu galalietotājiem (t. i., skolēniem vai skolām), jo tiesiskais regulējums uzliek NDLA pienākumu sniegt pakalpojumus bez maksas.

| (106) | Tādējādi, veicot savu darbību, NDLA rīkojas tikai atbilstoši likumam un nevar ietekmēt iemaksu apmēru, aktīvu izmantošanu vai labumu apmēru noteikšanu tā, kā to varētu izdarīt komercuzņēmums. Tieši pretēji, NDLA ir valsts pārvaldes neatņemama daļa, un tāpēc var teikt, ka tā ir pakļauta valsts kontrolei. |
| --- | --- |

(106)

Tādējādi, veicot savu darbību, NDLA rīkojas tikai atbilstoši likumam un nevar ietekmēt iemaksu apmēru, aktīvu izmantošanu vai labumu apmēru noteikšanu tā, kā to varētu izdarīt komercuzņēmums. Tieši pretēji, NDLA ir valsts pārvaldes neatņemama daļa, un tāpēc var teikt, ka tā ir pakļauta valsts kontrolei.

| (107) | Kā minēts iepriekš, NDLA nevar pati paplašināt savu darbības jomu. Par to ir atbildīgas apgabalu pašpārvaldes, un tās ar rezolūcijām vai Uzraudzības padomes starpniecību lemj par to, ko dara NDLA
   (104). Budžetu nosaka apgabalu pašpārvaldes (ņemot vērā Valdes ieteikumu), un NDLA var rasties izmaksas tikai pēc tādu pakalpojumu vai preču publiskā iepirkuma procedūras, kas ir nepieciešamas darbību veikšanai. Visbeidzot, apgabalu pašpārvaldes vienmēr var anulēt Valdes lēmumus, t. i., NDLA nav rīcības brīvības paplašināt savu darbību jomu, un tā nevar uzlikt finansiālus pienākumus apgabalu pašpārvaldēm papildus apstiprinātajai darbību jomai. |
| --- | --- |

(107)

Kā minēts iepriekš, NDLA nevar pati paplašināt savu darbības jomu. Par to ir atbildīgas apgabalu pašpārvaldes, un tās ar rezolūcijām vai Uzraudzības padomes starpniecību lemj par to, ko dara NDLA
   (104). Budžetu nosaka apgabalu pašpārvaldes (ņemot vērā Valdes ieteikumu), un NDLA var rasties izmaksas tikai pēc tādu pakalpojumu vai preču publiskā iepirkuma procedūras, kas ir nepieciešamas darbību veikšanai. Visbeidzot, apgabalu pašpārvaldes vienmēr var anulēt Valdes lēmumus, t. i., NDLA nav rīcības brīvības paplašināt savu darbību jomu, un tā nevar uzlikt finansiālus pienākumus apgabalu pašpārvaldēm papildus apstiprinātajai darbību jomai.

2.   SECINĀJUMS

| (108) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde ir secinājusi, ka NDLA neiesaistās saimnieciskā darbībā un ka tāpēc tās finansēšana nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

(108)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde ir secinājusi, ka NDLA neiesaistās saimnieciskā darbībā un ka tāpēc tās finansēšana nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

NDLA finansēšana nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Ar šo lietas oficiālā izmeklēšana ir izbeigta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

kolēģijas loceklis

Frank BÜCHEL

---

(1)  OV C 229, 8.8.2013., 31. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 44, 8.8.2013., 19. lpp.

1

(2)  OV C 92, 29.3.2012., 3. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 18, 29.3.2012., 3. lpp.

2

(3)  Lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening pret EBTA Uzraudzības iestādi EBTA Tiesas ziņojums [2012. gads], 1040. lpp.

3

Den norske Forleggerforening pret EBTA Uzraudzības iestādi

(4)  OV C 229, 8.8.2013., 31. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 44, 8.8.2013., 19. lpp.

4

(5)  LOV-1992-09-25-107 (Lov om kommuner og fylkeskommuner (kommuneloven)).

5

Lov om kommuner og fylkeskommuner

kommuneloven

(6)  Norvēģu valodā: “Kunnskapsløftet”.

6

Kunnskapsløftet

(7)  LOV-2008-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (Opplæringslova)).

7

Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa

Opplæringslova

(8)  St. prp. Pirmais papildinājums parlamentam (2005.–2006.) par grozījumiem piedāvātajā valsts budžetā 2006. gadam (norvēģu valodā: “For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006”).

8

For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006

(9)  Ierosinājums Odelsting Nr. 36 (1996.–1997.), sk. 171. lpp.

9

Odelsting

(10)  Tagad atcelts LOV-1974-06-21-55 (Lov om videregående opplæring), sk. 35. panta 3. daļu.

10

Lov om videregående opplæring

(11)  Skatīt ierosinājumu Odelsting Nr. 36 (1996.–1997.), sk. 171. lpp. (norvēģu valodā: “Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert.”) un Norvēģijas valdības 2006. gada 19. jūnija vēstuli, kurā ir izklāstīti apstākļi un pamatojums NOK 50 miljonu lielajam piešķīrumam digitālajam mācību aprīkojumam: http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/andre/brev/-utvalgte_brev/2006/digitale-laremidler-i-videregaende-oppla.html?id=91754.

11

Odelsting

Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert

(12)  LOV-1998-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)), Izglītības likuma 3-1. sadaļas 9. daļas neoficiāls Norvēģijas iestāžu tulkojums, kas iesniegts 2013. gada 2. maija vēstulē (ieraksts Nr. 691771), norvēģu valodā “Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift. (...)”.

12

Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa

opplæringslova

Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift

(13)  Skatīt sūdzības 2. pielikumu, valsts budžeta papildinājums (St. prp. Nr. 66 (2005.–2006.)), 21. lpp., 225. daļa, 62. punkts (ieraksts Nr. 553728).

13

(14)  Skatīt 3. pielikumu (ieraksts Nr 553729): Izglītības un pētniecības ministrijas 2006. gada 19. jūnija vēstule ar dotācijas pieteikuma iesniegšanas termiņu 2006. gada 15. augustā.

14

(15)  Skatīt sūdzības 15. pielikumu (ieraksts Nr 553808): Sogn og Fjordane apgabala pašpārvaldes Izglītības un mācību departamenta administratīvā vadītāja dienesta vēstule, skatīt saiti http://www.sfj.no/sff/K2PUB.nsf/viewAttachments/C1256B3B0048DA1DC12576320029B7D6/$FILE/09039906.pdf

15

Sogn og Fjordane

(16)  Skatīt NDLA 2012. gada ziņojumu (ieraksts Nr. 672038), 5. lpp., kas pievienots Norvēģijas iestāžu 2013. gada 6. maija vēstulei. Teksta oriģināls norvēģu valodā “Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler, (...)”.

16

NDLA

Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler

(17)  Skatīt sūdzības 11. pielikumu: NDLA2007. gada 16. februāra projekta plāns (ieraksts Nr 553952), 3. lpp.

17

NDLA

(18)  VGI apzīmē “pirmā līmeņa vidusskolas” un ir pirmais no trijiem vidusskolas gadiem saskaņā ar jauno 2006. gada “Kunnskapsløftet” reformu; skatīt informāciju Norvēģijas Izglītības un mācību direktorāta tīmekļa vietnē http://www.udir.no/Vurdering/Vitnemal-og-kompetansebevis/Artikler_vitnemal/Foring-av-vitnemal-og-kompetansebevis-for-videregaende-opplaring-i-Kunnskapsloftet-2014/12-Dispensasjoner-og-forsok-innvilget-av-Utdanningsdirektoratet-1/.

18

VGI

Kunnskapsløftet

(19)  Skatīt sūdzības 4. pielikumu, Izglītības un pētniecības ministrijas 2007. gada 20. aprīļa vēstuli apgabalu pašpārvaldēm (ieraksts Nr. 553730), skatīt trešo daļu 1. lpp. un ceturto daļu 2. lpp.

19

(20)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2010. gada 9. septembra vēstuli (ieraksts Nr. 568942), 6. – 8. lpp., jo īpaši tabulu 6. lpp.

20

(21)  Skatīt budžeta sadalījumu St. prp. “dzelteno grāmatu” Nr. 1 (2006.–2007.) šeit: http://www.regjeringen.no/nb/dep/fin/dok/regpubl/stprp/20062007/stprp-nr-1-2006-2007-/10/4.html?id=298021

21

(22)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2010. gada 9. septembra vēstuli (ieraksts Nr. 568942), 6. – 8. lpp., jo īpaši tabulu 6. lpp.

22

(23)  Skatīt 31. apsvērumu.

23

(24)  Iestāde saprot, ka finansējuma piešķiršanas metode ir palikusi nemainīga 2013. un 2014. gadā.

24

(25)  Skaitļus iesniedza Norvēģijas valdība 9.9.2010. (ieraksts Nr. 568942), 8. lpp.

25

(26)  Skatīt 2011. gada ziņojumu, 5.4.1. pozīcija (ieraksts Nr. 672037).

26

(27)  Turpat.

27

(28)  Skatīt 2012. gada ziņojumu, 6.1. pozīcija (ieraksts Nr. 672038).

28

(29)  Skatīt sūdzības 15. pielikumu (ieraksts Nr. 553808); Sogn og Fjordane apgabala pašpārvaldes Izglītības un mācību departamenta administratīvā vadītāja dienesta vēstuli; skatīt sadaļu “Finansējums un paplašināšana”, 7. lpp.

29

Sogn og Fjordane

(30)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta atbildi (ieraksts Nr. 703980 un Nr. 703991) un 5.–22. pielikumu (ieraksts Nr. 703987).

30

(31)  EBTA Tiesa norādīja, ka NDLA statūtos bija noteikts, ka oficiālā sadarbība stājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā (lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening, 115. punkts (citēts iepriekš)). Vienlaikus EBTA Tiesa arī norādīja, ka Norvēģijas iestāžu vēstulē kā pašvaldību sadarbības spēkā stāšanās datums bija norādīts 2010. gada 1. janvāris (EBTA Tiesa atsaucas uz Norvēģijas 2010. gada 9. septembra vēstuli, 3. lpp.) Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka NDLA jau aktīvi darbojās kā ad hoc sadarbība pirms tās oficiālās nodibināšanas, EBTA Tiesa secināja, ka Iestādei ir jāpārbauda NDLA organizācijas un juridiskā statusa maiņas ietekme uz tās lēmumu pieņemšanas procesu un finansējuma avotiem. Turklāt EBTA Tiesa secināja, ka Iestādei ir jāpārbauda, kā ar laiku ir mainījies NDLA organizācijas un juridiskais statuss (lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening, 117. punkts (citēts iepriekš)).

31

NDLA

Den norske Forleggerforening

NDLA

ad hoc

NDLA

NDLA

Den norske Forleggerforening

(32)  Dotācijas maksājuma datums 18 apgabalu pašpārvaldēm.

32

(33)  Skatīt sūdzības 11. pielikumu, 2007. gada 16. februāraNDLA projekta plāna (ieraksts Nr. 553952) 14. lpp.

33

NDLA

(34)  Norvēģu valodā: “Forum for fylkesutdanningssjefer”.

34

Forum for fylkesutdanningssjefer

(35)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstuli (ieraksts Nr. 703991), 7. lpp.

35

(36)  Norvēģijas iestāžu 2013. gada 6. maija vēstule (ieraksts Nr. 672024).

36

(37)  NDLA projekta plāns, 2.2. apakšiedaļas pirmais un otrais punkts.

37

NDLA

(38)  Pieņemtajā lēmumā bija teikts: “Hordaland apgabala pašpārvalde ir juridiski atbildīga par NDLA to citu apgabalu pašpārvalžu vārdā, kas piedalās šajā projektā” (neoficiāls tulkojums).

38

Hordaland

(39)  Norvēģijas iestāžu 6.5.2013. vēstule (ieraksts Nr. 672024), 6. lpp., otrā līdz pēdējā daļa.

39

(40)  Statūti, sūdzības 10. pielikums (ieraksts Nr. 553953), kas apstiprina, ka spēkā stāšanās datums bija 1.7.2009.

40

(41)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstuli (ieraksts Nr. 703991).

41

(42)  Statūti ar 2012. gadā izdarītajiem grozījumiem (skatīt Nr. 703991 un Nr. 709565). Hordaland bija pirmā apgabala pašpārvalde, kas 2012. gada 16. janvārī pieņēma statūtus ar izdarītajiem grozījumiem, bet Østfold apgabala pašpārvalde bija pēdējā, pieņemot grozījumus 2012. gada 25. oktobrī; skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 2. jūnija e-pasta vēstuli (ieraksts Nr. 709742).

42

Hordaland

Østfold

(43)  Norvēģu valodā “representantskapet” (vai “Styret” statūtu 2012. gada variantā).

43

representantskapet

Styret

(44)  Skatīt 327. punktu juridiskajās piezīmēs pie Vietējās pārvaldes iestāžu likuma 27. panta, Gyldendals rettsdata, Jan Fridthjof Bern, sagatavotas 2012. gada 8. martā

44

Gyldendals rettsdata

Jan Fridthjof Bern

(45)  Norvēģu valodā: “Driftsstyret” (vai “Arbeidsutvalg” statūtu 2012. gada variantā).

45

Driftsstyret

Arbeidsutvalg

(46)  Plašāku informāciju par NDLA finanšu un budžeta jautājumiem skatīt 51. apsvērumā.

46

NDLA

(47)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta atbildi (ieraksts Nr. 703980 un Nr. 703991) un 5.–22. pielikumu (ieraksts Nr. 703987). Norvēģijas 2014. gada 31. marta atbildē (ieraksts Nr. 703991) ir norādīts, ka Sogn og Fjordane un Telemark apgabalu pašpārvaldes savās attiecīgajās rezolūcijās kļūdaini atsaucas uz 2010. gada 1. janvāri. Norvēģijas iestādes arī norāda, ka, lai arī Troms apgabala pašpārvalde praktisku iemeslu dēļ savā lēmumā norāda, ka sadarbība stājās spēkā 1.1.2010., pareizais datums ir 2009. gada 1. jūlijs.

47

Sogn og Fjordane

Telemark

Troms

(48)  Norvēģijas iestāžu 2013. gada 6. maija vēstule (ieraksts Nr. 672024).

48

(49)  NDLA finansējuma avots plašāk aprakstīts 4.3. punktā.

49

NDLA

(50)  Norvēģu valodā: “fylkestinget”.

50

fylkestinget

(51)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

51

Lov om offentlige anskaffelser

anskaffelsesloven

(52)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2011. gada 7. marta vēstuli (ieraksts Nr. 589528), 54. lpp.

52

(53)  Šī ierobežotā autonomija, kas attiecas uz NDLA ikdienas darbībām, ir plašāk analizēta nākamajā sadaļā.

53

NDLA

(54)  Hordaland apgabala pašpārvalde rīkojas visu apgabalu pašpārvalžu, kas piedalās NDLA, vārdā kā juridiska persona, kas atbildīga par līgumu slēgšanu.

54

Hordaland

NDLA

(55)  Skatīt Norvēģijas 2014. gada 31. marta atbildi (ieraksts Nr. 703991).

55

(56)  Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju 2012. gadā statūtos veica nelielus grozījumus (ieraksts Nr. 703991 un Nr. 709565).

56

(57)  Norvēģu valodā: “Buskerud, Telemark, og Vestfold”-innkjøp.

57

Buskerud, Telemark, og Vestfold

(58)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2011. gada 4. marta vēstuli (ieraksts Nr. 672032), kas bija pievienota piezīmei lēmumam par procedūras sākšanu.

58

(59)  Laikā, kad tika iesniegta vēstule, Akershus vēl nebija no jauna pievienojusies NDLA.

59

Akershus

NDLA

(60)  OV L 161, 13.6.2013., 12. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 34, 13.6.2013., 1. lpp.

60

(61)  Lieta C-49/07 MOTOE [2008], Krājums, I-4863, 27. punkts.

61

MOTOE

(62)  Lieta C-280/00 Altmark Trans un Regierungsprasidium Magdeburg [2003], Recueil, I-7747. lpp.

62

Altmark Trans un Regierungsprasidium Magdeburg

Recueil

(63)  Pārredzamības direktīva (Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.), iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.a punktā (OV L 266, 11.10.2007., 15. lpp.) un EEZ papildinājums Nr. 48, 11.10.2007., 12. lpp., e.i.f. 9.6.2007.).

63

(64)  Lieta C-41/90 Höfner and Elser [1991], Recueil, I-1979. lpp., 21. punkts.

64

Lieta

41/90 Höfner and Elser

Recueil

21. punkts

(65)  Lieta C-35/96 Commission v Italy (CNSD) [1998, Recueil, I-3851. lpp., 36. punkts.

65

Commission v Italy (CNSD)

Recueil

(66)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet and Pistre [1993], Recueil, I-637. lpp.

66

Poucet and Pistre

Recueil

(67)  Lieta E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EBTA Tiesas ziņojums, 64. lpp.

67

Private Barnehagers Landsforbund

(68)  Turpat, 80. punkts.

68

(69)  Lieta C-160/91 Poucet [1993], Recueil, I-637. lpp.

69

Poucet

Recueil

(70)  Lieta C-180/98 Pavlov [2000], Recueil, I-6497. lpp.

70

Pavlov

Recueil

(71)  Lieta E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund (citēta iepriekš).

71

Private Barnehagers Landsforbund

(72)  Lieta 263/86 Humbel [1988], Recueil, 5383. lpp., 14.–21. punkts.

72

Humbel

Recueil

(73)  Lieta C-318/05 Komisija pret Vāciju [2007], Krājums, I-6957. lpp.

73

Komisija pret Vāciju

(74)  Turpat, 68. punkts.

74

(75)  Lieta 263/86 Humbel (citēta iepriekš), 18. punkts.

75

Humbel

(76)  Turpat, 18. punkts; lieta E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EBTA Tiesas ziņojums 64. lpp., 82. punkts; Komisijas lēmums N 118/2000 France – Aide aux clubs sportifs professionnels (OV C 333, 28.11.2001., 6. lpp.).

76

Private Barnehagers Landsforbund

France – Aide aux clubs sportifs professionnels

(77)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2013. gada 29. novembra vēstuli (ieraksts Nr. 691769).

77

(78)  C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002], Recueil, I-691. lpp., 31. punkts.

78

Cisal die Battistello Venanzi

Recueil

(79)  Skatīt sūdzības iesniedzēja novērojumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 46. punkts (Nr. 679680).

79

(80)  Skatīt sūdzības iesniedzēja novērojumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 8. punkts (Nr. 679680).

80

(81)  Skatīt 70. apsvērumu.

81

(82)  Lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening (citēta iepriekš), 117. punkts.

82

Den norske Forleggerforening

(83)  To apstiprina Norvēģijas iestāžu 2013. gada 2. maija vēstule (ieraksts Nr. 672024), 6. lpp.

83

(84)  Skatīt NDLA Projekta plānu; sūdzības 11. pielikums (ieraksts Nr. 553952), 2. lpp.

84

NDLA

(85)  Statūti, skatīt sūdzības 10. pielikumu (ieraksts Nr. 553953).

85

(86)  Skatīt Projekta plānu; sūdzības 11. pielikums (ieraksts Nr. 553952), 2.2. punkta “Galamērķis” 1. apakšpunkts, 4. lpp.

86

(87)  Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstule (ieraksts Nr. 703991), 7. – 8. lpp., tas ir apstiprināts

87

(88)  Skatīt Projekta plānu; sūdzības 11. pielikums (ieraksts Nr. 553952), 3.1. punkts “Projekta vadības uzdevums”, 5. lpp., un statūtus.

88

(89)  Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstule (ieraksts Nr. 703991), 11. lpp.

89

(90)  Lieta E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (citēta iepriekš), 80.–83. punkts.

90

Private Barnehagers Landsforbund

(91)  Lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening (citēta iepriekš), 121.–123. punkts.

91

Den norske Forleggerforening

(92)  EBTA Tiesa atsaucas uz atceltā lēmuma 12. punktu un 4. zemsvītras piezīmi, saskaņā ar kuru “Izglītības likuma 3–1. sadaļā un 4.A-3. sadaļā ir noteikts, ka apgabala pašpārvalde ir atbildīga par nepieciešamo drukāto un digitālo mācību līdzekļu, kā arī digitālā aprīkojuma nodrošināšanu skolēniem bez maksas.”

92

(93)  EBTA Tiesa atsaucas uz atceltā lēmuma 45. punktu Sprieduma 121. punktā.

93

(94)  Lieta E-1/12 Den norske Forleggerforening (citēta iepriekš), 123. punkts.

94

Den norske Forleggerforening

(95)  24. pielikums (ieraksts Nr. 703987), 93. lpp.

95

(96)  Skatīt 3. pielikumu (ieraksts Nr. 553729); Izglītības un zinātnes ministrijas 2006. gada 19. jūnija vēstule.

96

(97)  Lieta E-05/07 Private Barnehagers Landsforbund (citēta iepriekš), 80. punkts.

97

Private Barnehagers Landsforbund

(98)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

98

Lov om offentlige anskaffelser

anskaffelsesloven

(99)  NDLA iegādes ierobežo arī budžetā pieejamie līdzekļi, jo statūti liedz NDLA ņemt aizdevumu vai iesaistīties finansēšanas darījumos.

99

NDLA

(100)  Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstule (ieraksts Nr. 703991), 13. lpp. Turklāt šie ierobežojumi ir daļēji atainoti arī Vietējās pārvaldes iestāžu likumā. Baltajā grāmatā Ot. prp. Nr. 42 (1991.–1992.), 112. lpp., ir noteikts, ka “valdei var deleģēt tikai tādas funkcijas, kas ir saistītas ar faktisko darbību, ko ir uzdots veikt sadarbībai”. Ir skaidrs arī tas, ka deleģēšanas pilnvaru ierobežojums ir paredzēts Vietējās pārvaldes iestāžu likumā attiecībā uz noteiktiem lēmumiem, piemēram, lēmumiem par ekonomikas plānu (44. pants, Nr. 6) un gada budžetu (45. pants, Nr. 2); šie nosacījumi attiecas arī uz attiecībām starp apgabalu pašpārvaldēm.

100

(101)  Lieta C-205/03P FENIN v Commission, [2006], Krājums, II-6295. lpp., 26. punkts.

101

FENIN

Commission

(102)  Lieta C-160/91 Poucet (citēta iepriekš), 15. un 18. punkts; apvienotās lietas C-264/01, C-306/01 un C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004], Krājums, I-2493. lpp., 46–57. punkts; lieta C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002], Krājums, I-691. lpp., 31.–46. punkts. Šīs lietas attiecas uz veselības un sociālo apdrošināšanu. Tomēr tas, ka Komisija skaidri atsaucas uz šīm lietām saistībā ar profesionālajiem pakalpojumiem, liecina, ka novērtējumu var piemērot vispārīgi (skatīt Komisijas 9.2.2004. Paziņojumu “Ziņojums par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā” (COM(2004) 83 final, 22. punkts).

102

Poucet

AOK Bundesverband and Others

Cisal die Battistello Venanzi

final

(103)  Apvienotās lietas C-264/01, C-306/01 un C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004], Krājums, I-2493. lpp., 52. punkts; lieta C-160/91 Poucet (citēta iepriekš), 11. un 12. punkts.

103

AOK Bundesverband and Others

Poucet

(104)  Skatīt Norvēģijas iestāžu 2014. gada 31. marta vēstuli (ieraksts Nr. 703991), 10. lpp., kur ir teikts: “Tādējādi Valdei nebūs pilnvaru paplašināt NDLA darbības jomu bez Uzraudzības padomes atbalsta.”

104

NDLA

---

Labojumi

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/60

---

Labojums Komisijas 2014. gada 13. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 140/2014, ar ko apstiprina darbīgo vielu spinetoramu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 44, 2014. gada 14. februāris
  )

39. lappusē II pielikumā attiecībā uz grozījumu, kas jāizdara Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā, septītās slejas “Īpaši noteikumi” piektajā rindkopā:

tekstu:

“līdz 2014. gada 31. decembrim”

lasīt šādi:

“sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pieņemtas atbilstīgas vadlīnijas par izomēru izvērtēšanu”.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/60

---

Labojums Komisijas 2014. gada 2. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 447/2014, ar ko paredz īpašos noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), piemērošanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 132, 2014. gada 3. maijs
  )

47. lappusē 43. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

“ja tie ir radušies saņēmējam no dalībvalsts un samaksāti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim, vai”

lasīt šādi:

“ja tie ir radušies saņēmējam no dalībvalsts un samaksāti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, vai”.

---

| 22.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/61

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 190, 2006. gada 12. jūlijs
  )

59. lappusē V pielikuma 1. daļā, koda A4110 otrajā ievilkumā:

tekstu:

| “— | jebkurš polihlordibenzodioksīnam radniecīgs produkts” |
| --- | --- |

“—

jebkurš polihlordibenzodioksīnam radniecīgs produkts”

lasīt šādi:

| “— | jebkurš polihlordibenzo-p-dioksīnam radniecīgs produkts”. |
| --- | --- |

“—

jebkurš polihlordibenzo-p-dioksīnam radniecīgs produkts”.

60. lappusē V pielikuma 1. daļā, kodā B1080:

tekstu:

| “B1080 | Cinka pelni un atlikumi, tostarp cinka sakausējumu atlikumi dispersā veidā, ja vien tie nesatur I pielikumā norādītās sastāvdaļas koncentrācijā, kuras dēļ tiem piemistu III pielikumā norādītās īpašības vai bīstamības īpašība ar kodu H4.3 (2)” |
| --- | --- |

“B1080

Cinka pelni un atlikumi, tostarp cinka sakausējumu atlikumi dispersā veidā, ja vien tie nesatur I pielikumā norādītās sastāvdaļas koncentrācijā, kuras dēļ tiem piemistu III pielikumā norādītās īpašības vai bīstamības īpašība ar kodu H4.3 (2)”

lasīt šādi:

| “B1080 | Cinka pelni un atlikumi, tostarp cinka sakausējumu atlikumi dispersā veidā, ja vien tie nesatur I pielikumā norādītās sastāvdaļas koncentrācijā, kuras dēļ tiem piemistu III pielikumā norādītās īpašības (2)”. |
| --- | --- |

“B1080

Cinka pelni un atlikumi, tostarp cinka sakausējumu atlikumi dispersā veidā, ja vien tie nesatur I pielikumā norādītās sastāvdaļas koncentrācijā, kuras dēļ tiem piemistu III pielikumā norādītās īpašības (2)”.

61. lappusē V pielikuma 1. daļā, koda B1120 otrā ievilkuma otrajā kolonnā:

tekstu:

“neodijs”

lasīt šādi:

“neodīms”.

66. lappusē V pielikuma 1. daļā, koda B3060 trešajā ievilkumā:

tekstu:

| “— | trāns: taukvielu un dzīvnieku ...” |
| --- | --- |

“—

trāns: taukvielu un dzīvnieku ...”

lasīt šādi:

| “— | trāns; taukvielu un dzīvnieku ...” |
| --- | --- |

“—

trāns; taukvielu un dzīvnieku ...”

66. lappusē V pielikuma 1. daļā, kodā B4020:

tekstu:

“..., piemēram, uz ūdens bāzes, vai līmes uz kazeīna, dekstrīna, celulozes ēteru, ...”

lasīt šādi:

“..., piemēram, uz ūdens bāzes, vai līmes uz kazeīna, cietes, dekstrīna, celulozes ēteru, ...”

---