# Euroopan unionin L 250/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 250 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta25. syyskuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 250

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta25. syyskuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1582, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, toimenpiteistä asiassa C SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), jotka Latvia on toteuttanut Latvian Mortgage and Land Bank SA:n (kaupallinen segmentti) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4406)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1583, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, tukiohjelmasta SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus (ex N 2/04)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5466)

   (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1584, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), jonka Italia on myöntänyt Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A:lle ja useille muille Algheron lentoasemalla toimiville lentoliikenteen harjoittajille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6838)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1585, annettu 25 päivänä marraskuuta 2014, tukiohjelmasta SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) (jonka Saksa on toteuttanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja energiaintensiivisten yritysten hyväksi)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 8786)

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1586, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, valtiontuesta SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1281)

   (
  1
  ) | 165 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1587, annettu 7 päivänä toukokuuta 2015, valtiontuesta SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), jonka Portugali on toteuttanut Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3036)

   (
  1
  ) | 208 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2015/1582, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, toimenpiteistä asiassa C SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), jotka Latvia on toteuttanut Latvian Mortgage and Land Bank SA:n (kaupallinen segmentti) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4406)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4406)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2015/1583, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, tukiohjelmasta SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus (ex N 2/04)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5466)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5466)

1

18

*

Komission päätös (EU) 2015/1584, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), jonka Italia on myöntänyt Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A:lle ja useille muille Algheron lentoasemalla toimiville lentoliikenteen harjoittajille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6838)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6838)

1

38

*

Komission päätös (EU) 2015/1585, annettu 25 päivänä marraskuuta 2014, tukiohjelmasta SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) (jonka Saksa on toteuttanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja energiaintensiivisten yritysten hyväksi)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 8786)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 8786)

1

122

*

Komission päätös (EU) 2015/1586, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, valtiontuesta SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1281)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1281)

1

165

*

Komission päätös (EU) 2015/1587, annettu 7 päivänä toukokuuta 2015, valtiontuesta SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), jonka Portugali on toteuttanut Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3036)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3036)

1

208

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1582,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013,

toimenpiteistä asiassa C SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), jotka Latvia on toteuttanut Latvian Mortgage and Land Bank SA:n (kaupallinen segmentti) hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4406)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2009, jäljempänä ’marraskuussa 2009 tehty päätös’, kaksi Mortgage and Land Bank of Latvian (2), jäljempänä ’MLB’ tai ’pankki’, hyväksi toteutettua pääomapohjan vahvistamistoimenpidettä, joiden arvo oli yhteensä 72,79 miljoonaa Latvian latia ([102,5–103,6] miljoonaa euroa). Toimenpiteet toteutettiin tammikuussa ja marraskuussa 2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2009, jäljempänä ’marraskuussa 2009 tehty päätös’, kaksi Mortgage and Land Bank of Latvian (2), jäljempänä ’MLB’ tai ’pankki’, hyväksi toteutettua pääomapohjan vahvistamistoimenpidettä, joiden arvo oli yhteensä 72,79 miljoonaa Latvian latia ([102,5–103,6] miljoonaa euroa). Toimenpiteet toteutettiin tammikuussa ja marraskuussa 2009 (3).

| (2) | Latvian viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä huhtikuuta 2010 uudesta pääomapohjan vahvistamistoimesta, jonka määrä oli 70,2 miljoonaa latia (100 miljoonaa euroa) ja joka oli toteutettu 23 päivänä maaliskuuta 2010. Ilmoitus kirjattiin vastaanotetuksi 6 päivänä huhtikuuta 2010. Latvian viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja toukokuun 2010 ja tammikuun 2012 välisenä aikana (4). |
| --- | --- |

(2)

Latvian viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä huhtikuuta 2010 uudesta pääomapohjan vahvistamistoimesta, jonka määrä oli 70,2 miljoonaa latia (100 miljoonaa euroa) ja joka oli toteutettu 23 päivänä maaliskuuta 2010. Ilmoitus kirjattiin vastaanotetuksi 6 päivänä huhtikuuta 2010. Latvian viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja toukokuun 2010 ja tammikuun 2012 välisenä aikana (4).

| (3) | Komissio päätti 26 päivänä tammikuuta 2012 (5), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ hyväksyä tilapäisesti seuraavat tukitoimenpiteet: pääomapohjan vahvistamiseen 23 päivänä maaliskuuta 2010 myönnetyt 70,2 miljoonaa latia; pääomapohjan vahvistamiseen vuoden 2011 lopussa myönnetyt 50 miljoonaa latia (varat myönnettiin likviditeettijärjestelynä, joka muunnetaan pääomaksi); pankille myönnetty 250 miljoonan latin valmiusluottojärjestely; enintään 32 miljoonan latin takaukset MLB:n kaupallisen segmentin kansainvälisille velkojille sekä 60 miljoonan latin maksuvalmiustuki arvoltaan alentuneiden omaisuuserien vapaaehtoiseen realisointiin HipoNIA:ssa, joka on MLB:n omistama ja rahoittama omaisuudenhoitoyhtiö. Komissio päätti myös aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee kyseisiä toimenpiteitä, siltä osin kuin ne olivat tarpeen MLB:n kaupallisen segmentin rakenneuudistuksessa, jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteet’, ja hyödyttivät pankin kehityssegmenttiä. Lisäksi menettely koskee MLB:n muutossuunnitelmaa (6). Komissio epäili rakenneuudistustoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (7), jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio päätti 26 päivänä tammikuuta 2012 (5), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ hyväksyä tilapäisesti seuraavat tukitoimenpiteet: pääomapohjan vahvistamiseen 23 päivänä maaliskuuta 2010 myönnetyt 70,2 miljoonaa latia; pääomapohjan vahvistamiseen vuoden 2011 lopussa myönnetyt 50 miljoonaa latia (varat myönnettiin likviditeettijärjestelynä, joka muunnetaan pääomaksi); pankille myönnetty 250 miljoonan latin valmiusluottojärjestely; enintään 32 miljoonan latin takaukset MLB:n kaupallisen segmentin kansainvälisille velkojille sekä 60 miljoonan latin maksuvalmiustuki arvoltaan alentuneiden omaisuuserien vapaaehtoiseen realisointiin HipoNIA:ssa, joka on MLB:n omistama ja rahoittama omaisuudenhoitoyhtiö. Komissio päätti myös aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee kyseisiä toimenpiteitä, siltä osin kuin ne olivat tarpeen MLB:n kaupallisen segmentin rakenneuudistuksessa, jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteet’, ja hyödyttivät pankin kehityssegmenttiä. Lisäksi menettely koskee MLB:n muutossuunnitelmaa (6). Komissio epäili rakenneuudistustoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (7), jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’.

| (4) | Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa rakenneuudistustoimenpiteistä. Komissio ei ole saanut asianomaisilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa rakenneuudistustoimenpiteistä. Komissio ei ole saanut asianomaisilta huomautuksia.

| (5) | Latvian viranomaisten ja komission välinen kokous pidettiin 22 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(5)

Latvian viranomaisten ja komission välinen kokous pidettiin 22 päivänä maaliskuuta 2012.

| (6) | Latvia toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 5 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Latvia toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 5 päivänä huhtikuuta 2012.

| (7) | Latvian viranomaiset ja komission edustajat vaihtoivat säännöllisesti tietoja toukokuun 2012 ja kesäkuun 2013 välisenä aikana. Latvia piti komission ajan tasalla pankin kaupallisen osan yksityistämisprosessin edistymisestä toimittamalla tietoja useita kertoja. |
| --- | --- |

(7)

Latvian viranomaiset ja komission edustajat vaihtoivat säännöllisesti tietoja toukokuun 2012 ja kesäkuun 2013 välisenä aikana. Latvia piti komission ajan tasalla pankin kaupallisen osan yksityistämisprosessin edistymisestä toimittamalla tietoja useita kertoja.

| (8) | Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä toukokuuta 2013. Latvia vastasi tietopyyntöön 3 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, jossa ei kuitenkaan ollut vastauksia pankin kehityssegmenttiä koskeviin kysymyksiin. Samalla Latvia toimitti useita täydentäviä asiakirjoja, muun muassa päivitetyt tiedot MLB:n kaupallisen osan myynnistä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä toukokuuta 2013. Latvia vastasi tietopyyntöön 3 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, jossa ei kuitenkaan ollut vastauksia pankin kehityssegmenttiä koskeviin kysymyksiin. Samalla Latvia toimitti useita täydentäviä asiakirjoja, muun muassa päivitetyt tiedot MLB:n kaupallisen osan myynnistä.

| (9) | Latvian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä kesäkuuta 2013 hyväksyvänsä poikkeuksellisesti sen, että tämä päätös annetaan englannin kielellä. |
| --- | --- |

(9)

Latvian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä kesäkuuta 2013 hyväksyvänsä poikkeuksellisesti sen, että tämä päätös annetaan englannin kielellä.

| (10) | Latvia ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2013 komissiolle, että se oli lainannut HipoNIA:lle 70,98 miljoonaa latia. Laina ylitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpidettä varten väliaikaisesti hyväksytyn määrän noin 11 miljoonalla latilla. |
| --- | --- |

(10)

Latvia ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2013 komissiolle, että se oli lainannut HipoNIA:lle 70,98 miljoonaa latia. Laina ylitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpidettä varten väliaikaisesti hyväksytyn määrän noin 11 miljoonalla latilla.

2.   TOSISEIKAT

2.1   Tuensaaja – MLB

| (11) | Latvian valtio perusti MLB:n 19 päivänä maaliskuuta 1993 toimimaan valtion omistamana pankkina. Latvian tasavallan valtiovarainministeriö omistaa 100 prosenttia pankin osakkeista. |
| --- | --- |

(11)

Latvian valtio perusti MLB:n 19 päivänä maaliskuuta 1993 toimimaan valtion omistamana pankkina. Latvian tasavallan valtiovarainministeriö omistaa 100 prosenttia pankin osakkeista.

| (12) | MLB on keskisuuri latvialaispankki, joka tarjoaa vähittäispankkipalveluja. MLB:llä on kaksoisrooli, sillä se on sekä kehityspankki että yleispankkitoimintaa harjoittava liikepankki (8). |
| --- | --- |

(12)

MLB on keskisuuri latvialaispankki, joka tarjoaa vähittäispankkipalveluja. MLB:llä on kaksoisrooli, sillä se on sekä kehityspankki että yleispankkitoimintaa harjoittava liikepankki (8).

| (13) | MLB ja sen tytäryhtiöt muodostavat MLB-konsernin. Pankin kaikki tytäryhtiöt harjoittavat kaupallista toimintaa. Tärkeimpiä tytäryhtiöitä ovat






  — | SIA Riska investiciju sabiedriba, jäljempänä ’RIS’, joka on erillisyhtiö (special purpose vehicle); |
| --- | --- | --- |

(13)

MLB ja sen tytäryhtiöt muodostavat MLB-konsernin. Pankin kaikki tytäryhtiöt harjoittavat kaupallista toimintaa. Tärkeimpiä tytäryhtiöitä ovat

—

SIA Riska investiciju sabiedriba, jäljempänä ’RIS’, joka on erillisyhtiö (special purpose vehicle);

| — | SIA Hipolizings, jäljempänä ’Hipolizings’, joka tarjoaa leasing-palveluja (pääasiassa ajoneuvojen vuokrausta). Sen markkinaosuus oli 5 prosenttia 30. kesäkuuta 2011, ja MLB on yksin rahoittanut yrityksen toiminnan 49 miljoonan latin lainajärjestelyllä; |
| --- | --- |

—

SIA Hipolizings, jäljempänä ’Hipolizings’, joka tarjoaa leasing-palveluja (pääasiassa ajoneuvojen vuokrausta). Sen markkinaosuus oli 5 prosenttia 30. kesäkuuta 2011, ja MLB on yksin rahoittanut yrityksen toiminnan 49 miljoonan latin lainajärjestelyllä;

| — | IPS Hipo Fondi (9), jäljempänä ’Hipo Fondi’, joka on omaisuudenhoitoyhtiö. Se hoitaa valtion pakollisen rahastoidun eläkejärjestelmän (toinen pilari) rahastoa, jossa on 34 miljoonaa latia (noin 4 prosentin markkinaosuus) ja jonka omistaa 51-prosenttisesti pankin tytäryhtiö RIS. Hipo Fondi toimi itsenäisenä yksikkönä, mutta se on hyötynyt MLB:n konttoriverkostosta, myyntihenkilöstöstä ja tietotekniikkatuesta. |
| --- | --- |

—

IPS Hipo Fondi (9), jäljempänä ’Hipo Fondi’, joka on omaisuudenhoitoyhtiö. Se hoitaa valtion pakollisen rahastoidun eläkejärjestelmän (toinen pilari) rahastoa, jossa on 34 miljoonaa latia (noin 4 prosentin markkinaosuus) ja jonka omistaa 51-prosenttisesti pankin tytäryhtiö RIS. Hipo Fondi toimi itsenäisenä yksikkönä, mutta se on hyötynyt MLB:n konttoriverkostosta, myyntihenkilöstöstä ja tietotekniikkatuesta.

| — | SIA Hipoteku bankas Nekustama Ipasuma Agentura, jäljempänä ’HipoNIA’, joka on MLB:n kokonaan rahoittama omaisuudenhoitoyhtiö, joka hallinnoi järjestämättömien saamisten (10) salkkua. |
| --- | --- |

—

SIA Hipoteku bankas Nekustama Ipasuma Agentura, jäljempänä ’HipoNIA’, joka on MLB:n kokonaan rahoittama omaisuudenhoitoyhtiö, joka hallinnoi järjestämättömien saamisten (10) salkkua.

| (14) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 45–95 kappaleessa kuvatun muutossuunnitelman mukaisesti MLB:tä ollaan muuttamassa kokonaan kehityspankiksi (eli pankiksi, joka tukee julkisen tehtävänsä mukaisesti rakenne-, talous- ja sosiaalipolitiikkaa valtion puolesta). Tämän vuoksi pankin kaupallisia toimintoja ollaan purkamassa. |
| --- | --- |

(14)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 45–95 kappaleessa kuvatun muutossuunnitelman mukaisesti MLB:tä ollaan muuttamassa kokonaan kehityspankiksi (eli pankiksi, joka tukee julkisen tehtävänsä mukaisesti rakenne-, talous- ja sosiaalipolitiikkaa valtion puolesta). Tämän vuoksi pankin kaupallisia toimintoja ollaan purkamassa.

| (15) | Latvia on nimittänyt riippumattoman ulkopuolisen neuvonantajan laatimaan toimintakehyksen latvialaisille kehityslaitoksille. Latvia toimitti komissiolle ja Kansainväliselle valuuttarahastolle, jäljempänä ’IMF’, 11 päivänä helmikuuta 2011 ensimmäisen luonnoksen raportista, jossa käsitellään Latvian kehitysrahoituslaitosten järjestelmän optimointia (Report on Optimization of the System of Development Financial Institutions in Latvia). |
| --- | --- |

(15)

Latvia on nimittänyt riippumattoman ulkopuolisen neuvonantajan laatimaan toimintakehyksen latvialaisille kehityslaitoksille. Latvia toimitti komissiolle ja Kansainväliselle valuuttarahastolle, jäljempänä ’IMF’, 11 päivänä helmikuuta 2011 ensimmäisen luonnoksen raportista, jossa käsitellään Latvian kehitysrahoituslaitosten järjestelmän optimointia (Report on Optimization of the System of Development Financial Institutions in Latvia).

| (16) | Raporttiluonnoksessa suositellaan muun muassa yhden keskitetyn kehityslaitoksen (single development institution) perustamista ja pidetään tärkeänä, että laitoksen riippumattomuus varmistetaan perustamalla se erityislailla. Lisäksi olisi perustettava riippumattomia päätöksentekoelimiä. Raporttiluonnoksessa tunnustetaan tarve suunnitella keskitetyn kehityslaitoksen toiminnallinen rakenne alusta alkaen siten, että nykyiset ohjelmat sekä niiden toiminnalliset ja henkilöstötarpeet arvioidaan perusteellisesti, erityisesti riskien arvioinnin ja johdon toimintojen osalta. |
| --- | --- |

(16)

Raporttiluonnoksessa suositellaan muun muassa yhden keskitetyn kehityslaitoksen (single development institution) perustamista ja pidetään tärkeänä, että laitoksen riippumattomuus varmistetaan perustamalla se erityislailla. Lisäksi olisi perustettava riippumattomia päätöksentekoelimiä. Raporttiluonnoksessa tunnustetaan tarve suunnitella keskitetyn kehityslaitoksen toiminnallinen rakenne alusta alkaen siten, että nykyiset ohjelmat sekä niiden toiminnalliset ja henkilöstötarpeet arvioidaan perusteellisesti, erityisesti riskien arvioinnin ja johdon toimintojen osalta.

| (17) | Raporttiluonnoksen mukaan tarvitaan myös valtion toimia välillisten välineiden kautta (yksittäiset ja portfoliotakaukset, pääomasijoitukset ja mezzanine-rahastot jne.) samalla kun luovutaan laajasta suorasta lainanannosta ja varataan suorat tukitoimet pelkästään hyvin perustelluille erityistapauksille (mikroluotot, maanviljelijät jne.). |
| --- | --- |

(17)

Raporttiluonnoksen mukaan tarvitaan myös valtion toimia välillisten välineiden kautta (yksittäiset ja portfoliotakaukset, pääomasijoitukset ja mezzanine-rahastot jne.) samalla kun luovutaan laajasta suorasta lainanannosta ja varataan suorat tukitoimet pelkästään hyvin perustelluille erityistapauksille (mikroluotot, maanviljelijät jne.).

| (18) | Raporttiluonnoksen mukaan valtion tukeman lainanannon välillinen kanavointi lisäisi mahdollisten tuensaajien pääsyä ohjelmiin ja parantaisi sekä jakelun kustannustehokkuutta että yhteistyötä liikepankkien kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Raporttiluonnoksen mukaan valtion tukeman lainanannon välillinen kanavointi lisäisi mahdollisten tuensaajien pääsyä ohjelmiin ja parantaisi sekä jakelun kustannustehokkuutta että yhteistyötä liikepankkien kanssa.

2.2   Rakenneuudistusstrategia: MLB:n kaupallisten toimintojen myynti

| (19) | Heinäkuussa 2010 hyväksytyn täydentävän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti riippumattoman neuvonantajan tehtävänä oli laatia MLB:n muutossuunnitelma. Neuvonantajaa pyydettiin laatimaan seuraavat skenaariot pankin toiminnan muuttamista varten: 1) kehityspankkitoimintaan liittyvät varat ja velat erotetaan muusta pankista ja kaupalliset toiminnot yksityistetään; tai 2) pankin rakennetta muutetaan siten, että voidaan myydä kaupalliset toiminnot ja jatkaa kehityssegmentin toimintaa. |
| --- | --- |

(19)

Heinäkuussa 2010 hyväksytyn täydentävän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti riippumattoman neuvonantajan tehtävänä oli laatia MLB:n muutossuunnitelma. Neuvonantajaa pyydettiin laatimaan seuraavat skenaariot pankin toiminnan muuttamista varten: 1) kehityspankkitoimintaan liittyvät varat ja velat erotetaan muusta pankista ja kaupalliset toiminnot yksityistetään; tai 2) pankin rakennetta muutetaan siten, että voidaan myydä kaupalliset toiminnot ja jatkaa kehityssegmentin toimintaa.

| (20) | Analysoituaan pankin taloudellisen aseman riippumaton neuvonantaja totesi huhtikuussa 2011 toimittamassaan muutossuunnitelmassa, jäljempänä ’huhtikuun 2011 muutossuunnitelma’, että paras vaihtoehto olisi myydä MLB:n kaupalliset omaisuuserät oikea-aikaisesti paketteina. |
| --- | --- |

(20)

Analysoituaan pankin taloudellisen aseman riippumaton neuvonantaja totesi huhtikuussa 2011 toimittamassaan muutossuunnitelmassa, jäljempänä ’huhtikuun 2011 muutossuunnitelma’, että paras vaihtoehto olisi myydä MLB:n kaupalliset omaisuuserät oikea-aikaisesti paketteina.

| (21) | Marraskuun 1 päivänä 2011 Latvian hallitus hyväksyi huhtikuun 2011 muutossuunnitelmassa suositellun myyntistrategian ja erityisesti siihen kuuluvan MLB:n kaupallisen segmentin myynnin kuutena pakettina. |
| --- | --- |

(21)

Marraskuun 1 päivänä 2011 Latvian hallitus hyväksyi huhtikuun 2011 muutossuunnitelmassa suositellun myyntistrategian ja erityisesti siihen kuuluvan MLB:n kaupallisen segmentin myynnin kuutena pakettina.

| (22) | Kuviossa 1 esitetään MLB-konserniin kuuluvat yhteisöt, jotka oli määrä myydä oikeushenkilöinä osakekaupalla.

  Kuvio 1


  MLB-konserniin kuuluvat oikeushenkilöt
   (11)



  Lähde: Latvian viranomaiset. |
| --- | --- |

(22)

Kuviossa 1 esitetään MLB-konserniin kuuluvat yhteisöt, jotka oli määrä myydä oikeushenkilöinä osakekaupalla.

Kuvio 1

MLB-konserniin kuuluvat oikeushenkilöt
   (11)

Lähde: Latvian viranomaiset.

| (23) | Elokuun 31 päivänä 2011 MLB:n myytävän kaupallisen segmentin varoihin ja velkoihin kuuluivat seuraavat:






  — | kaupallisten lainojen salkku ja omistusosuudet tytäryhtiöissä (HipoNIA, Hipolizings ja Hipo Fondi), yhteensä 283,8 miljoonaa latia; |
| --- | --- | --- |

(23)

Elokuun 31 päivänä 2011 MLB:n myytävän kaupallisen segmentin varoihin ja velkoihin kuuluivat seuraavat:

—

kaupallisten lainojen salkku ja omistusosuudet tytäryhtiöissä (HipoNIA, Hipolizings ja Hipo Fondi), yhteensä 283,8 miljoonaa latia;

| — | talletuksia yhteensä 356,1 miljoonaa latia. |
| --- | --- |

—

talletuksia yhteensä 356,1 miljoonaa latia.

| (24) | Myyntimenettelyssä avusti hyvämaineinen ulkopuolinen neuvonantaja. Prosessin alussa otettiin yhteys 121 potentiaaliseen ostajaan. Näistä 98:lle lähetettiin tausta-asiakirja. Vastaanottajista 18 allekirjoitti salassapitosopimuksen, 51 ei ollut kiinnostunut, ja 29 jätti vastaamatta. Myyntiprosessin ensimmäisen vaiheen päättyessä 16 päivänä joulukuuta 2011 oli saatu yhdeksän alustavaa tarjousta. Myyntiprosessin toisessa vaiheessa kolme potentiaalista ostajaa toimitti 11 päivänä tammikuuta 2012 mennessä paremman tarjouksen ja kuusi pysyi alkuperäisessä tarjouksessaan. Lisäksi saatiin yksi uusi tarjous. Kaikki nämä potentiaaliset sijoittajat saivat pääsyn datahuoneeseen aineistoon tutustumista varten. Tämän vaiheen aikana kolme potentiaalista ostajaa luopui hankkeesta ja yksi oli kiinnostunut ainoastaan kahden paketin (paketit 2 ja 3) osista, mutta ei esittänyt yksilöityä tarjousta. Näin ollen 16. maaliskuuta 2012 mennessä oli saatu lopulliset tarjoukset neljältä potentiaaliselta sijoittajalta, pääasiassa yhdestä paketista. Yksi potentiaalinen ostaja teki tarjouksen kolmesta paketista. |
| --- | --- |

(24)

Myyntimenettelyssä avusti hyvämaineinen ulkopuolinen neuvonantaja. Prosessin alussa otettiin yhteys 121 potentiaaliseen ostajaan. Näistä 98:lle lähetettiin tausta-asiakirja. Vastaanottajista 18 allekirjoitti salassapitosopimuksen, 51 ei ollut kiinnostunut, ja 29 jätti vastaamatta. Myyntiprosessin ensimmäisen vaiheen päättyessä 16 päivänä joulukuuta 2011 oli saatu yhdeksän alustavaa tarjousta. Myyntiprosessin toisessa vaiheessa kolme potentiaalista ostajaa toimitti 11 päivänä tammikuuta 2012 mennessä paremman tarjouksen ja kuusi pysyi alkuperäisessä tarjouksessaan. Lisäksi saatiin yksi uusi tarjous. Kaikki nämä potentiaaliset sijoittajat saivat pääsyn datahuoneeseen aineistoon tutustumista varten. Tämän vaiheen aikana kolme potentiaalista ostajaa luopui hankkeesta ja yksi oli kiinnostunut ainoastaan kahden paketin (paketit 2 ja 3) osista, mutta ei esittänyt yksilöityä tarjousta. Näin ollen 16. maaliskuuta 2012 mennessä oli saatu lopulliset tarjoukset neljältä potentiaaliselta sijoittajalta, pääasiassa yhdestä paketista. Yksi potentiaalinen ostaja teki tarjouksen kolmesta paketista.

Paketit

| (25) | Latvian viranomaisten 1 päivänä marraskuuta 2011 hyväksymän myyntistrategian mukaan MLB:n varat ja velat jaetaan aluksi kuudeksi erilliseksi paketiksi markkinoiden kiinnostuksesta tehtyjen testien mukaisesti. Myyntiprosessin aikana paketti 3 jaettiin vielä kahteen osaan, joista tuli 3A ja 3B. Paketit myytiin eri ostajille, ja MLB:n jäljelle jääneet varat ja velat siirrettiin kehityssegmenttiin. Prosessi on saatu päätökseen, ja kaikki paketit luovutettiin 30 päivänä kesäkuuta 2013 mennessä. Pakettien sisältö on seuraava:






  1) | Paketit 1 (12) ja 2 (13), jotka sisältävät pääosan kaupallisista lainoista ja talletuksista, on myyty. Prosessi saatiin pääosin päätökseen 24 päivänä marraskuuta 2012. Jäljellä olevat kaupalliset ehdot selvitetään vuoden 2013 aikana (korvaus ostajalta [...] (14) [...] latia ja [...]:lta tehdyn myyntisopimuksen ehtojen mukaisesti [...] latia [...]:n kanssa). |
| --- | --- | --- |

(25)

Latvian viranomaisten 1 päivänä marraskuuta 2011 hyväksymän myyntistrategian mukaan MLB:n varat ja velat jaetaan aluksi kuudeksi erilliseksi paketiksi markkinoiden kiinnostuksesta tehtyjen testien mukaisesti. Myyntiprosessin aikana paketti 3 jaettiin vielä kahteen osaan, joista tuli 3A ja 3B. Paketit myytiin eri ostajille, ja MLB:n jäljelle jääneet varat ja velat siirrettiin kehityssegmenttiin. Prosessi on saatu päätökseen, ja kaikki paketit luovutettiin 30 päivänä kesäkuuta 2013 mennessä. Pakettien sisältö on seuraava:

1)

Paketit 1 (12) ja 2 (13), jotka sisältävät pääosan kaupallisista lainoista ja talletuksista, on myyty. Prosessi saatiin pääosin päätökseen 24 päivänä marraskuuta 2012. Jäljellä olevat kaupalliset ehdot selvitetään vuoden 2013 aikana (korvaus ostajalta [...] (14) [...] latia ja [...]:lta tehdyn myyntisopimuksen ehtojen mukaisesti [...] latia [...]:n kanssa).

| 2) | Pakettiin 5 kuuluu MLB:n leasing-toimintaa harjoittava tytäryhtiö Hipolizings, joka myytiin 1 päivänä elokuuta 2012. Paketti 6 sisältää Hipo Fondin hallinnoimat toisen pilarin eläkejärjestelyt, jotka myytiin marraskuussa 2012. Jäljelle jäänyt pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondi myydään vuoden 2013 aikana. |
| --- | --- |

2)

Pakettiin 5 kuuluu MLB:n leasing-toimintaa harjoittava tytäryhtiö Hipolizings, joka myytiin 1 päivänä elokuuta 2012. Paketti 6 sisältää Hipo Fondin hallinnoimat toisen pilarin eläkejärjestelyt, jotka myytiin marraskuussa 2012. Jäljelle jäänyt pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondi myydään vuoden 2013 aikana.

| 3) | Paketti 3 koostuu kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvistä hyvin hoidetuista lainoista. Se on jaettu paketteihin 3A ja 3B, jotta divestointiprosessia voidaan helpottaa, sillä paketti ei aiemmin herättänyt riittävästi kiinnostusta markkinoilla. Paketti 3A myytiin yksityiselle sijoittajalle 18 päivänä kesäkuuta 2013 ja paketti 3B Latvian yksityistämisvirastolle 28 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

3)

Paketti 3 koostuu kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvistä hyvin hoidetuista lainoista. Se on jaettu paketteihin 3A ja 3B, jotta divestointiprosessia voidaan helpottaa, sillä paketti ei aiemmin herättänyt riittävästi kiinnostusta markkinoilla. Paketti 3A myytiin yksityiselle sijoittajalle 18 päivänä kesäkuuta 2013 ja paketti 3B Latvian yksityistämisvirastolle 28 päivänä kesäkuuta 2013.

| 4) | HipoNIA:an liittyvä paketti 4 (15) myytiin Latvian yksityistämisvirastolle 28 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

4)

HipoNIA:an liittyvä paketti 4 (15) myytiin Latvian yksityistämisvirastolle 28 päivänä kesäkuuta 2013.

| (26) | Pakettien 3B ja 4 myyntivaihtoehtojen osalta Latvian viranomaiset katsoivat, että sijoittajilta saadut tarjoukset olivat riittämättömiä eivätkä vastanneet pakettiin kuuluvien omaisuuserien todellista tuottoarvoa (jonka riippumaton hyvämaineinen asiantuntija on arvioinut). Tappioiden minimoimiseksi valtio päätti myydä paketit 3B ja 4 Latvian yksityistämisvirastolle. |
| --- | --- |

(26)

Pakettien 3B ja 4 myyntivaihtoehtojen osalta Latvian viranomaiset katsoivat, että sijoittajilta saadut tarjoukset olivat riittämättömiä eivätkä vastanneet pakettiin kuuluvien omaisuuserien todellista tuottoarvoa (jonka riippumaton hyvämaineinen asiantuntija on arvioinut). Tappioiden minimoimiseksi valtio päätti myydä paketit 3B ja 4 Latvian yksityistämisvirastolle.

| (27) | Sijoittajilta saatujen tarjousten perusteella Hipo Fondi olisi voitu myydä joko toimintaansa jatkavana oikeushenkilönä yhdessä kaikkien sen hoitamien omaisuuserien kanssa tai myymällä omaisuuserät erikseen. Latvian viranomaisten mukaan jälkimmäinen vaihtoehto valittiin muun muassa siksi, että pelkkien omaisuuserien myynnistä tehtiin parempi tarjous. Näin ollen Hipo Fondin taloudellinen toiminta eli eläkejärjestelmät Rivjera, Safari ja Jurmala myytiin lähes kokonaisuudessaan. Eläkejärjestelyjen lisäksi Hipo Fondi hoiti myös useita yksityisiä sijoitussalkkuja ja suljettuja rahastoja. Osasta niistä on jo luovuttu, ja loppujenkin osalta toiminta on päättymässä. Hipo Fondista tulee pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, jolla ei ole aktiivista liiketoimintaa. Kyseinen yhtiö olisi voitu likvidoida tai myydä. Kyseinen oikeushenkilö tarjottiin myytäväksi, ja Hipo Fondin vähemmistöosakas (16) ilmoitti olevansa kiinnostunut hankkimaan osakkeet [...]. Latvian viranomaiset päättivät myydä oikeushenkilön vähemmistöosakkaalle, koska lopputulos oli taloudellisesti parempi, ja myynti voitiin toteuttaa nopeammin kuin likvidaatio. Hipo Fondin myyntiprosessi on saatu lähes päätökseen. Myyntisopimus on allekirjoitettu, mutta kauppaa ei ole vielä tehty, koska Latvian rahoitus- ja pääomamarkkinoiden valvontakomission tarkastus on kesken. Hipo Fondi ei omista rekisteröityjä immateriaalioikeuksia, ja rekisteröity tavaramerkki ”hipo” ja siihen liittyvät oikeudet omistaa MLB. MLB on sopinut ostajan kanssa, että se ei vastusta ilmaisun ”hipo” käyttöä Hipo Fondin nimen yhteydessä. |
| --- | --- |

(27)

Sijoittajilta saatujen tarjousten perusteella Hipo Fondi olisi voitu myydä joko toimintaansa jatkavana oikeushenkilönä yhdessä kaikkien sen hoitamien omaisuuserien kanssa tai myymällä omaisuuserät erikseen. Latvian viranomaisten mukaan jälkimmäinen vaihtoehto valittiin muun muassa siksi, että pelkkien omaisuuserien myynnistä tehtiin parempi tarjous. Näin ollen Hipo Fondin taloudellinen toiminta eli eläkejärjestelmät Rivjera, Safari ja Jurmala myytiin lähes kokonaisuudessaan. Eläkejärjestelyjen lisäksi Hipo Fondi hoiti myös useita yksityisiä sijoitussalkkuja ja suljettuja rahastoja. Osasta niistä on jo luovuttu, ja loppujenkin osalta toiminta on päättymässä. Hipo Fondista tulee pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, jolla ei ole aktiivista liiketoimintaa. Kyseinen yhtiö olisi voitu likvidoida tai myydä. Kyseinen oikeushenkilö tarjottiin myytäväksi, ja Hipo Fondin vähemmistöosakas (16) ilmoitti olevansa kiinnostunut hankkimaan osakkeet [...]. Latvian viranomaiset päättivät myydä oikeushenkilön vähemmistöosakkaalle, koska lopputulos oli taloudellisesti parempi, ja myynti voitiin toteuttaa nopeammin kuin likvidaatio. Hipo Fondin myyntiprosessi on saatu lähes päätökseen. Myyntisopimus on allekirjoitettu, mutta kauppaa ei ole vielä tehty, koska Latvian rahoitus- ja pääomamarkkinoiden valvontakomission tarkastus on kesken. Hipo Fondi ei omista rekisteröityjä immateriaalioikeuksia, ja rekisteröity tavaramerkki ”hipo” ja siihen liittyvät oikeudet omistaa MLB. MLB on sopinut ostajan kanssa, että se ei vastusta ilmaisun ”hipo” käyttöä Hipo Fondin nimen yhteydessä.

| (28) | HipoNIA:n myyntiin liittyen MLB siirsi 20 päivänä kesäkuuta 2013 HipoNIA:lle pääomaa yhteensä [...] latia. Pääomapohjan vahvistaminen oli tarpeen, koska HipoNIA siirrettiin MLB:ltä Latvian yksityistämisvirastolle [...] kirjanpitoarvoon, rahamääräisen erotuksen ollessa [...] latia. MLB [...] kyseisen erotuksen, koska se oli edellytys sille, että valtiokonttori myönsi lainan HipoNIA:lle ja että Latvian yksityistämisvirasto osti HipoNIA:n osakkeet. MLB:n kaupasta saama netto [...] oli yhteensä [...] latia (eli [...] nettokirjanpitoarvoon varausten jälkeen kaupanteon aloittamisen ajankohtana).

  Taulukko 1


  Yleiskatsaus paketteihin ja niiden myyntiehtoihin
















  tuhatta Latvian latia | Sisältö | Nykytilanne | Sijoittaja | Bruttokirjanpitoarvo | Nettokirjanpitoarvo | Lopullinen hinta/Pitkän aikavälin taloudellinen arvo | Bruttoalennus | Nettoalennus | Bruttotappio | Nettotappio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketti 1 | Vähittäisasiakkaiden ja pienyritysten hyvin hoidetut lainat | Myyty | Swedbank | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Paketti 2 | Suuryritysten hyvin hoidetut lainat | Myyty | Swedbank | (...) | — | — | (...) | — | (...) | — |
| Paketti 3A | Kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvät hyvin hoidetut lainat | Myyty | Sijoittaja 2 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Paketti 3B | Prosessi käynnissä | Yksityistämisvirasto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Paketti 4 | HipoNIA: järjestämättömiä omaisuuseriä hoitava yhtiö | Prosessi käynnissä | Yksityistämisvirasto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Paketti 5 | Hipolizings: leasingvuokrausta harjoittava yhtiö (ajoneuvot jne.) | Myyty | Swedbank | (...) | — | (...) | (...) | | (...) | — |
| Paketti 6 | Hipo Fondi: valtion pakollisen eläkerahaston omaisuudenhoito | Myyty | SEB Bank | — | — | (...) | — | — | (...) | (...) |
| Lähde: Latvian viranomaiset. |

(28)

HipoNIA:n myyntiin liittyen MLB siirsi 20 päivänä kesäkuuta 2013 HipoNIA:lle pääomaa yhteensä [...] latia. Pääomapohjan vahvistaminen oli tarpeen, koska HipoNIA siirrettiin MLB:ltä Latvian yksityistämisvirastolle [...] kirjanpitoarvoon, rahamääräisen erotuksen ollessa [...] latia. MLB [...] kyseisen erotuksen, koska se oli edellytys sille, että valtiokonttori myönsi lainan HipoNIA:lle ja että Latvian yksityistämisvirasto osti HipoNIA:n osakkeet. MLB:n kaupasta saama netto [...] oli yhteensä [...] latia (eli [...] nettokirjanpitoarvoon varausten jälkeen kaupanteon aloittamisen ajankohtana).

Taulukko 1

Yleiskatsaus paketteihin ja niiden myyntiehtoihin

tuhatta Latvian latia

Sisältö

Nykytilanne

Sijoittaja

Bruttokirjanpitoarvo

Nettokirjanpitoarvo

Lopullinen hinta/Pitkän aikavälin taloudellinen arvo

Bruttoalennus

Nettoalennus

Bruttotappio

Nettotappio

Paketti 1

Vähittäisasiakkaiden ja pienyritysten hyvin hoidetut lainat

Myyty

Swedbank

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Paketti 2

Suuryritysten hyvin hoidetut lainat

Myyty

Swedbank

(...)

—

—

(...)

—

(...)

—

Paketti 3A

Kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvät hyvin hoidetut lainat

Myyty

Sijoittaja 2

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Paketti 3B

Prosessi käynnissä

Yksityistämisvirasto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Paketti 4

HipoNIA: järjestämättömiä omaisuuseriä hoitava yhtiö

Prosessi käynnissä

Yksityistämisvirasto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Paketti 5

Hipolizings: leasingvuokrausta harjoittava yhtiö (ajoneuvot jne.)

Myyty

Swedbank

(...)

—

(...)

(...)

(...)

—

Paketti 6

Hipo Fondi: valtion pakollisen eläkerahaston omaisuudenhoito

Myyty

SEB Bank

—

—

(...)

—

—

(...)

(...)

Lähde: Latvian viranomaiset.

| (29) | Myyntiprosessista saatu kokonaishinta on hieman perusskenaariota parempi myyntistrategian perusalennusten jälkeen, jos myyntistrategian mukaisia bruttoalennuksia sovelletaan bruttokirjanpitoarvoihin. Toteutunut tappio on 53,1 miljoonaa latia, kun ennakkoarvio oli 56,8 miljoonaa latia. |
| --- | --- |

(29)

Myyntiprosessista saatu kokonaishinta on hieman perusskenaariota parempi myyntistrategian perusalennusten jälkeen, jos myyntistrategian mukaisia bruttoalennuksia sovelletaan bruttokirjanpitoarvoihin. Toteutunut tappio on 53,1 miljoonaa latia, kun ennakkoarvio oli 56,8 miljoonaa latia.

Arvopaperiliiketoiminnan lopettaminen

| (30) | MLB purkaa säilytyspalveluja koskevat sopimukset asiakkaidensa kanssa. Se purkaa asianomaisen tietotekniikkainfrastruktuurin ja siirtää työntekijät muihin tehtäviin tai irtisanoo heidät. |
| --- | --- |

(30)

MLB purkaa säilytyspalveluja koskevat sopimukset asiakkaidensa kanssa. Se purkaa asianomaisen tietotekniikkainfrastruktuurin ja siirtää työntekijät muihin tehtäviin tai irtisanoo heidät.

| (31) | MLB lopettaa käytännössä myös kaiken muun arvopaperiliiketoimintansa. Se pitää voimassa vain niiden noin 100 asiakkaan tilit, joihin ei ole saatu yhteyttä (koska useimmat heistä ovat kuolleet). Koska pankki ei voi välittömästi myydä laillisesti passiivisten asiakkaiden arvopapereita, MLB aikoo 1) hankkia toimiluvan kyseisten asiakkaiden arvopaperitilien hoitamista varten, ja 2) peruuttaa täyden pankkitoimiluvan, joka kattoi myös arvopaperien säilytyspalvelut. |
| --- | --- |

(31)

MLB lopettaa käytännössä myös kaiken muun arvopaperiliiketoimintansa. Se pitää voimassa vain niiden noin 100 asiakkaan tilit, joihin ei ole saatu yhteyttä (koska useimmat heistä ovat kuolleet). Koska pankki ei voi välittömästi myydä laillisesti passiivisten asiakkaiden arvopapereita, MLB aikoo 1) hankkia toimiluvan kyseisten asiakkaiden arvopaperitilien hoitamista varten, ja 2) peruuttaa täyden pankkitoimiluvan, joka kattoi myös arvopaperien säilytyspalvelut.

2.3   Rakenneuudistusstrategia: keskitetyn kehityslaitoksen perustaminen

| (32) | Myynnin jälkeen jäljellä olevat kaupalliset toiminnot on tarkoitus siirtää kehittämissegmenttiin: niihin kuuluvat muun muassa 20,3 miljoonan latin likvidit varat; 7,6 miljoonan latin arvoiset muut varat; 5,9 miljoonan latin avistatalletukset ja 1 miljoonan latin määräaikaistalletukset; 1,7 miljoonan latin arvoiset muut velat; jäljellä oleva 19,2 miljoonan latin oma pääoma. |
| --- | --- |

(32)

Myynnin jälkeen jäljellä olevat kaupalliset toiminnot on tarkoitus siirtää kehittämissegmenttiin: niihin kuuluvat muun muassa 20,3 miljoonan latin likvidit varat; 7,6 miljoonan latin arvoiset muut varat; 5,9 miljoonan latin avistatalletukset ja 1 miljoonan latin määräaikaistalletukset; 1,7 miljoonan latin arvoiset muut velat; jäljellä oleva 19,2 miljoonan latin oma pääoma.

| (33) | Kaupallisten toimintojen myynnin jälkeen MLB:llä arvioidaan olevan 30 päivänä kesäkuuta 2013 ainoastaan kehitystoimintoja. Pankilla on varoja noin 222,3 miljoonaa latia. |
| --- | --- |

(33)

Kaupallisten toimintojen myynnin jälkeen MLB:llä arvioidaan olevan 30 päivänä kesäkuuta 2013 ainoastaan kehitystoimintoja. Pankilla on varoja noin 222,3 miljoonaa latia.

| (34) | Latvia antaa täydentävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa Euroopan unionille ja IMF:lle seuraavat sitoumukset:






  a) | MLB:n kaupallisten toimintojen luovuttamisen jälkeen Latvia sulauttaa MLB:n kehitysosan muihin valtion laitoksiin ja perustaa keskitetyn kehityslaitoksen. Keskitetyn kehityslaitoksen on tarkoitus toteuttaa valtiontukiohjelmia niiden rahoitusvälineiden kautta, joita tähän mennessä ovat hoitaneet MLB, Latvian takuuvirasto, maaseudun kehittämisrahasto ja ympäristöasioiden investointirahasto (17). |
| --- | --- | --- |

(34)

Latvia antaa täydentävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa Euroopan unionille ja IMF:lle seuraavat sitoumukset:

a)

MLB:n kaupallisten toimintojen luovuttamisen jälkeen Latvia sulauttaa MLB:n kehitysosan muihin valtion laitoksiin ja perustaa keskitetyn kehityslaitoksen. Keskitetyn kehityslaitoksen on tarkoitus toteuttaa valtiontukiohjelmia niiden rahoitusvälineiden kautta, joita tähän mennessä ovat hoitaneet MLB, Latvian takuuvirasto, maaseudun kehittämisrahasto ja ympäristöasioiden investointirahasto (17).

| b) | Keskitetty kehityslaitos ei saa ottaa vastaan yksityisiä talletuksia. Se välttää suoraa luotonantoa, paitsi jos pehmeäehtoisia ohjelmia on jo hyväksytty tai kun luotonanto i) liittyy sellaisten tuotteiden tarjoamiseen, jotka eivät kuulu liikepankkien tai pankkisektorin ulkopuolisten rahoituslaitoksien valikoimaan; ii) edellyttää erityistä asiantuntemusta, jota liikepankeilla tai pankkisektorin ulkopuolisilla rahoituslaitoksilla ei ole; tai iii) on liian pienimuotoista tai riskipitoista kiinnostaakseen liikepankkeja tai pankkisektorin ulkopuolisia rahoituslaitoksia. |
| --- | --- |

b)

Keskitetty kehityslaitos ei saa ottaa vastaan yksityisiä talletuksia. Se välttää suoraa luotonantoa, paitsi jos pehmeäehtoisia ohjelmia on jo hyväksytty tai kun luotonanto i) liittyy sellaisten tuotteiden tarjoamiseen, jotka eivät kuulu liikepankkien tai pankkisektorin ulkopuolisten rahoituslaitoksien valikoimaan; ii) edellyttää erityistä asiantuntemusta, jota liikepankeilla tai pankkisektorin ulkopuolisilla rahoituslaitoksilla ei ole; tai iii) on liian pienimuotoista tai riskipitoista kiinnostaakseen liikepankkeja tai pankkisektorin ulkopuolisia rahoituslaitoksia.

| c) | MLB ei käynnistä uusia suoria lainaohjelmia ennen kuin keskitetyn kehityslaitoksen toimintasuunnitelma on hyväksytty; kaikki rahoitus, joka on myönnetty MLB:lle kansallisten rahoitusjärjestelyvälineiden täytäntöönpanoa varten, on suojattava ja siirrettävä kokonaisuudessaan keskitetylle kehityslaitokselle, kun se on perustettu. Keskitetyn kehityslaitoksen toiminnan ammattimaisen valvonnan ja läpinäkyvyyden parantamiseksi perustetaan neuvoa-antava neuvosto, jonka puheenjohtaja on valtiovarainministeriöstä ja jonka jäsenet edustavat keskeisiä ministeriöitä, työmarkkinaosapuolia, liikepankkien yhdistystä sekä tunnettuja kansainvälisiä rahoituslaitoksia, joilla on asiantuntemusta kehitystoiminnasta. |
| --- | --- |

c)

MLB ei käynnistä uusia suoria lainaohjelmia ennen kuin keskitetyn kehityslaitoksen toimintasuunnitelma on hyväksytty; kaikki rahoitus, joka on myönnetty MLB:lle kansallisten rahoitusjärjestelyvälineiden täytäntöönpanoa varten, on suojattava ja siirrettävä kokonaisuudessaan keskitetylle kehityslaitokselle, kun se on perustettu. Keskitetyn kehityslaitoksen toiminnan ammattimaisen valvonnan ja läpinäkyvyyden parantamiseksi perustetaan neuvoa-antava neuvosto, jonka puheenjohtaja on valtiovarainministeriöstä ja jonka jäsenet edustavat keskeisiä ministeriöitä, työmarkkinaosapuolia, liikepankkien yhdistystä sekä tunnettuja kansainvälisiä rahoituslaitoksia, joilla on asiantuntemusta kehitystoiminnasta.

| d) | Kun MLB:n kaupalliset osat on myyty tai siirretty Latvian yksityistämisvirastolle, pankki ei saa ottaa vastaan yksityisiä talletuksia. Latvian rahoitus- ja pääomamarkkinoiden valvontakomissio varmistaa, että sitoumusta noudatetaan. |
| --- | --- |

d)

Kun MLB:n kaupalliset osat on myyty tai siirretty Latvian yksityistämisvirastolle, pankki ei saa ottaa vastaan yksityisiä talletuksia. Latvian rahoitus- ja pääomamarkkinoiden valvontakomissio varmistaa, että sitoumusta noudatetaan.

2.4   Päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden kuvaus

| (35) | MLB:n kehitystoimintojen osalta komissio panee merkille Latvian aikomuksen optimoida kehitysrahoituslaitosten järjestelmä sulauttamalla laitokset keskitettyyn kehityslaitokseen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oletettiin, että MLB jatkaa kehitystoimintojen harjoittamista ainoastaan keskitetyn kehityslaitoksen perustamiseen eli 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Kyseinen prosessi on kuitenkin viivästynyt, ja se on yhä käynnissä. Koska Latvian viranomaiset eivät ole saaneet keskitetyn kehityslaitoksen perustamista valmiiksi, tämä päätös koskee ainoastaan MLB:n kaupallista osaa. MLB:n kehitysosaa arvioidaan erillisessä lopullisessa päätöksessä. |
| --- | --- |

(35)

MLB:n kehitystoimintojen osalta komissio panee merkille Latvian aikomuksen optimoida kehitysrahoituslaitosten järjestelmä sulauttamalla laitokset keskitettyyn kehityslaitokseen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oletettiin, että MLB jatkaa kehitystoimintojen harjoittamista ainoastaan keskitetyn kehityslaitoksen perustamiseen eli 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Kyseinen prosessi on kuitenkin viivästynyt, ja se on yhä käynnissä. Koska Latvian viranomaiset eivät ole saaneet keskitetyn kehityslaitoksen perustamista valmiiksi, tämä päätös koskee ainoastaan MLB:n kaupallista osaa. MLB:n kehitysosaa arvioidaan erillisessä lopullisessa päätöksessä.

| (36) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä seuraavat toimenpiteet, jotka Latvia toteutti MLB:n kaupallisen osan hyväksi, hyväksyttiin väliaikaisesti pelastamistukena:






  a) | pääomapohjan vahvistaminen 70,2 miljoonalla latilla, myönnetty 23 päivänä maaliskuuta 2010, |
| --- | --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä seuraavat toimenpiteet, jotka Latvia toteutti MLB:n kaupallisen osan hyväksi, hyväksyttiin väliaikaisesti pelastamistukena:

a)

pääomapohjan vahvistaminen 70,2 miljoonalla latilla, myönnetty 23 päivänä maaliskuuta 2010,

| b) | pääomapohjan vahvistaminen 50 miljoonalla latilla, myönnetty vuoden 2011 lopulla (maksuvalmiustuki, joka muunnetaan pääomaksi), |
| --- | --- |

b)

pääomapohjan vahvistaminen 50 miljoonalla latilla, myönnetty vuoden 2011 lopulla (maksuvalmiustuki, joka muunnetaan pääomaksi),

| c) | valmiusluottojärjestely, jonka määrä on enintään 250 miljoonaa latia, |
| --- | --- |

c)

valmiusluottojärjestely, jonka määrä on enintään 250 miljoonaa latia,

| d) | MLB:n kaupallisen segmentin kansainvälisille velkojille annetut takaukset, joiden arvo on enintään 32 miljoonaa latia, ja |
| --- | --- |

d)

MLB:n kaupallisen segmentin kansainvälisille velkojille annetut takaukset, joiden arvo on enintään 32 miljoonaa latia, ja

| e) | enintään 60 miljoonan latin maksuvalmiustuki arvoltaan alentuneiden omaisuuserien realisointiin HipoNIA:ssa. |
| --- | --- |

e)

enintään 60 miljoonan latin maksuvalmiustuki arvoltaan alentuneiden omaisuuserien realisointiin HipoNIA:ssa.

| (37) | Latvia toimitti tietoja kyseisen valtiontuen käytöstä MLB:n kaupallisen segmentin likvidointiin, jonka toteuttamista on muutettu myyntistrategian täytäntöönpanon mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Latvia toimitti tietoja kyseisen valtiontuen käytöstä MLB:n kaupallisen segmentin likvidointiin, jonka toteuttamista on muutettu myyntistrategian täytäntöönpanon mukaisesti.

| (38) | Edellä johdanto-osan 36 kappaleen b alakohdassa kuvatusta toimenpiteestä tarvittava pääoman kokonaismäärä oli 25 miljoonaa latia eli pienempi kuin alun perin arvioitu 50 miljoonaa latia. Tämä johtuu siitä, että Latvian viranomaiset päättivät MLB:n jatkavan toimintaansa ilman pankkitoimilupaa, mikä pienentää vaadittavaa pääomaa. Pääomaa korotettiin 25 miljoonalla latilla kesäkuussa 2012 (18). |
| --- | --- |

(38)

Edellä johdanto-osan 36 kappaleen b alakohdassa kuvatusta toimenpiteestä tarvittava pääoman kokonaismäärä oli 25 miljoonaa latia eli pienempi kuin alun perin arvioitu 50 miljoonaa latia. Tämä johtuu siitä, että Latvian viranomaiset päättivät MLB:n jatkavan toimintaansa ilman pankkitoimilupaa, mikä pienentää vaadittavaa pääomaa. Pääomaa korotettiin 25 miljoonalla latilla kesäkuussa 2012 (18).

| (39) | Edellä johdanto-osan 36 kappaleen c alakohdassa kuvattu valmiusluottojärjestely hyväksyttiin väliaikaisesti, ja se oli MLB:n käytettävissä tammikuun 1 päivästä 2012 myyntiprosessin loppuun saattamiseen saakka likviditeettiä vaativissa hätätilanteissa. Maksuvalmiustukea käytettiin 30 päivänä toukokuuta 2013 mennessä selvästi enimmäismäärää (50 miljoonaa latia) vähemmän, koska talletuspakoa ei esiintynyt ja muutosprosessi oli sujunut hyvin. Tällä hetkellä tuen määrä on 25 miljoonaa latia, joka on määrä maksaa takaisin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(39)

Edellä johdanto-osan 36 kappaleen c alakohdassa kuvattu valmiusluottojärjestely hyväksyttiin väliaikaisesti, ja se oli MLB:n käytettävissä tammikuun 1 päivästä 2012 myyntiprosessin loppuun saattamiseen saakka likviditeettiä vaativissa hätätilanteissa. Maksuvalmiustukea käytettiin 30 päivänä toukokuuta 2013 mennessä selvästi enimmäismäärää (50 miljoonaa latia) vähemmän, koska talletuspakoa ei esiintynyt ja muutosprosessi oli sujunut hyvin. Tällä hetkellä tuen määrä on 25 miljoonaa latia, joka on määrä maksaa takaisin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013.

| (40) | Edellä johdanto-osan 36 kappaleen d alakohdassa mainitut enintään 32 miljoonan latin takaukset oli tarkoitus antaa MLB:n kansainvälisille velkojille pankin kaupalliseen segmenttiin liittyen. Koska kaupallisen segmentin myyntiä ja MLB:n muuttamista olisi voitu sopimusten nojalla pitää maksukyvyttömyyden osoituksena, kyseisellä toimenpiteellä taattiin velat siltä varalta, että kyseiset kansainväliset velkojat olisivat vaatineet MLB:lle myönnettyjen lainojen ennenaikaista takaisinmaksua. Kaupalliseen segmenttiin liittyvien takausten arvo on kuitenkin ollut pienempi kuin ennakkoon arvioitu 32 miljoonaa latia, sillä vain osa kansainvälisistä velkojista edellytti täydentäviä turvatoimia. Toukokuun 30 päivään 2013 mennessä takauksia arvioitiin tarvittavan 12,4 miljoonaa latia. |
| --- | --- |

(40)

Edellä johdanto-osan 36 kappaleen d alakohdassa mainitut enintään 32 miljoonan latin takaukset oli tarkoitus antaa MLB:n kansainvälisille velkojille pankin kaupalliseen segmenttiin liittyen. Koska kaupallisen segmentin myyntiä ja MLB:n muuttamista olisi voitu sopimusten nojalla pitää maksukyvyttömyyden osoituksena, kyseisellä toimenpiteellä taattiin velat siltä varalta, että kyseiset kansainväliset velkojat olisivat vaatineet MLB:lle myönnettyjen lainojen ennenaikaista takaisinmaksua. Kaupalliseen segmenttiin liittyvien takausten arvo on kuitenkin ollut pienempi kuin ennakkoon arvioitu 32 miljoonaa latia, sillä vain osa kansainvälisistä velkojista edellytti täydentäviä turvatoimia. Toukokuun 30 päivään 2013 mennessä takauksia arvioitiin tarvittavan 12,4 miljoonaa latia.

| (41) | Edellä johdanto-osan 36 kappaleen e alakohdassa mainittu HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki on määrältään 71 miljoonaa latia eli suurempi kuin komission väliaikaisesti hyväksymä 60 miljoonaa latia. Lisäys johtuu siitä, että osaa paketista 3 ei myyty markkinoilla vaan siirrettiin HipoNIA:lle, mikä lisäsi tarvittavan rahoituksen määrää. Kyseinen maksuvalmiustuki on tarkoitus maksaa takaisin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. |
| --- | --- |

(41)

Edellä johdanto-osan 36 kappaleen e alakohdassa mainittu HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki on määrältään 71 miljoonaa latia eli suurempi kuin komission väliaikaisesti hyväksymä 60 miljoonaa latia. Lisäys johtuu siitä, että osaa paketista 3 ei myyty markkinoilla vaan siirrettiin HipoNIA:lle, mikä lisäsi tarvittavan rahoituksen määrää. Kyseinen maksuvalmiustuki on tarkoitus maksaa takaisin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.

| (42) | Latvia on tämän vuoksi pyytänyt komissiota hyväksymään maksuvalmiustuen 11 miljoonan latin korotuksen. Latvian mukaan tuen kokonaismäärä, joka tarvitaan MLB:n kaupallisen segmentin asteittaiseen alasajoon, on pienempi kuin väliaikaisesti hyväksytty tuen määrä.

  Taulukko 2


  Hyväksytty ja myönnetty valtiontuki

  (tilanne toukokuussa 2013)







  Maksuvalmiustuki MLB:lle |
| --- | --- |
| Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012 | 250,0 miljoonaa latia |
| joulukuussa 2011 myönnetty määrä | 50,0 miljoonaa latia |
| Maksuvalmiustuki HipoNIA:lle |
| Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012 | 60,0 miljoonaa latia |
| Joulukuussa 2013 myönnetty määrä | 71,0 miljoonaa latia |
| Takaukset |
| Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012 | 32,0 miljoonaa latia |
| Kesäkuussa 2012 myönnetty määrä | 12,4 miljoonaa latia |
| Pääoma |
| Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012 | 70,2 + 50,0 miljoonaa latia |
| Kesäkuussa 2012 myönnetty määrä | 70,2 + 25,0 miljoonaa latia |
| Valtion tuki yhteensä |
| Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012 | 462,2 miljoonaa latia |
| Nykyinen arvio tukitoimenpiteiden määrästä | 228,6 miljoonaa latia |

(42)

Latvia on tämän vuoksi pyytänyt komissiota hyväksymään maksuvalmiustuen 11 miljoonan latin korotuksen. Latvian mukaan tuen kokonaismäärä, joka tarvitaan MLB:n kaupallisen segmentin asteittaiseen alasajoon, on pienempi kuin väliaikaisesti hyväksytty tuen määrä.

Taulukko 2

Hyväksytty ja myönnetty valtiontuki

(tilanne toukokuussa 2013)

Maksuvalmiustuki MLB:lle

Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012

250,0 miljoonaa latia

joulukuussa 2011 myönnetty määrä

50,0 miljoonaa latia

Maksuvalmiustuki HipoNIA:lle

Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012

60,0 miljoonaa latia

Joulukuussa 2013 myönnetty määrä

71,0 miljoonaa latia

Takaukset

Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012

32,0 miljoonaa latia

Kesäkuussa 2012 myönnetty määrä

12,4 miljoonaa latia

Pääoma

Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012

70,2 + 50,0 miljoonaa latia

Kesäkuussa 2012 myönnetty määrä

70,2 + 25,0 miljoonaa latia

Valtion tuki yhteensä

Määrä, jonka komissio hyväksyi alustavasti 26 päivänä tammikuuta 2012

462,2 miljoonaa latia

Nykyinen arvio tukitoimenpiteiden määrästä

228,6 miljoonaa latia

2.5   Menettelyn aloittamisen syyt

| (43) | Rakenneuudistustiedonannossa (19) määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä finanssikriisissä kuuluttava:






  — | riittävä tuensaajan oma osallistuminen (vastuunjako); |
| --- | --- | --- |

(43)

Rakenneuudistustiedonannossa (19) määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä finanssikriisissä kuuluttava:

—

riittävä tuensaajan oma osallistuminen (vastuunjako);

| — | riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

—

riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

| — | toimenpiteitä, jotka johtavat pankin elinkelpoisuuden palauttamiseen tai osoittavat, miten sen likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

toimenpiteitä, jotka johtavat pankin elinkelpoisuuden palauttamiseen tai osoittavat, miten sen likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti.

| (44) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio hyväksyi pelastamistuen väliaikaisesti ottaen huomioon, että johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatut toimenpiteet olivat asianmukaisia, koska niillä pyrittiin poistamaan uhka, jonka MLB:n ongelmat aiheuttivat Latvian taloudelle. Komissio katsoi myös, että kyseiset toimenpiteet olivat tarpeen, ja ne olivat Latvian hallituksen näkökulmasta parhaat vaihtoehdot pankin kaupallisten toimintojen asteittaiselle lopettamiselle. Komissio kuitenkin epäili tuen oikeasuhteisuutta ja pyysi tältä osin lisätietoja. |
| --- | --- |

(44)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio hyväksyi pelastamistuen väliaikaisesti ottaen huomioon, että johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatut toimenpiteet olivat asianmukaisia, koska niillä pyrittiin poistamaan uhka, jonka MLB:n ongelmat aiheuttivat Latvian taloudelle. Komissio katsoi myös, että kyseiset toimenpiteet olivat tarpeen, ja ne olivat Latvian hallituksen näkökulmasta parhaat vaihtoehdot pankin kaupallisten toimintojen asteittaiselle lopettamiselle. Komissio kuitenkin epäili tuen oikeasuhteisuutta ja pyysi tältä osin lisätietoja.

Suojatoimet, joilla estetään kilpailun aiheeton vääristyminen – kaupallisen toiminnan lopettaminen

| (45) | Myyntistrategian mukaan useimmat MLB:n kaupallisen segmentin taloudelliset toiminnot oli tarkoitus lopettaa ja myydä paketteina. Tytäryhtiöt Hipolizings ja Hipo Fondi puolestaan oli määrä myydä erillään pankista. Komissio suhtautui näihin toimenpiteisiin myönteisesti. |
| --- | --- |

(45)

Myyntistrategian mukaan useimmat MLB:n kaupallisen segmentin taloudelliset toiminnot oli tarkoitus lopettaa ja myydä paketteina. Tytäryhtiöt Hipolizings ja Hipo Fondi puolestaan oli määrä myydä erillään pankista. Komissio suhtautui näihin toimenpiteisiin myönteisesti.

| (46) | Likvidaation asianmukaisesta järjestämisestä komissio totesi, että tarvitaan tarkemmat tiedot tuen soveltuvuudesta MLB:n kaupallisten toimintojen lopettamiseen. Komissio pyysi Latvian viranomaisia erityisesti toimittamaan täsmälliset välitavoitteet toimintojen myynnille sekä lisätietoja toiminnoista, joita ei voida myydä. |
| --- | --- |

(46)

Likvidaation asianmukaisesta järjestämisestä komissio totesi, että tarvitaan tarkemmat tiedot tuen soveltuvuudesta MLB:n kaupallisten toimintojen lopettamiseen. Komissio pyysi Latvian viranomaisia erityisesti toimittamaan täsmälliset välitavoitteet toimintojen myynnille sekä lisätietoja toiminnoista, joita ei voida myydä.

| (47) | Niistä taloudellisista toiminnoista, joita oli tarkoitus jatkaa, ainoastaan kaksi yksikköä eli Hipolizings ja Hipo Fondi oli tarkoitus myydä itsenäisinä oikeushenkilöinä. Komissio päätteli alustavasti, että tukitoimenpiteet olivat asianmukaisia, kun otetaan huomioon yksiköiden vähäinen läsnäolo markkinoilla (20) ja se, että MLB myi ne oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Niistä taloudellisista toiminnoista, joita oli tarkoitus jatkaa, ainoastaan kaksi yksikköä eli Hipolizings ja Hipo Fondi oli tarkoitus myydä itsenäisinä oikeushenkilöinä. Komissio päätteli alustavasti, että tukitoimenpiteet olivat asianmukaisia, kun otetaan huomioon yksiköiden vähäinen läsnäolo markkinoilla (20) ja se, että MLB myi ne oikea-aikaisesti.

MLB-konsernin taloudellisten toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (48) | Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Latvian viranomaisia toimittamaan lisätietoja, jotka osoittavat, että itsenäisinä pysyvät yksiköt Hipolizings ja Hipo Fondi ovat elinkelpoisia myynnin jälkeen. Komissio halusi erityisesti tietää, mikä taho tarjoaisi tarvittavan infrastruktuurin ja rahoituksen MLB:n luovuttua näistä yksiköistä. |
| --- | --- |

(48)

Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Latvian viranomaisia toimittamaan lisätietoja, jotka osoittavat, että itsenäisinä pysyvät yksiköt Hipolizings ja Hipo Fondi ovat elinkelpoisia myynnin jälkeen. Komissio halusi erityisesti tietää, mikä taho tarjoaisi tarvittavan infrastruktuurin ja rahoituksen MLB:n luovuttua näistä yksiköistä.

Myymättömien kaupallisten toimintojen asianmukainen likvidaatio

| (49) | Vaikka myyntistrategiassa on tietoja kaupallisten toimintojen asianmukaisen likvidaation edellytyksistä, komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksensä siitä, onko käytössä riittävät suojatoimet, joilla estetään kilpailun kohtuuton vääristyminen. |
| --- | --- |

(49)

Vaikka myyntistrategiassa on tietoja kaupallisten toimintojen asianmukaisen likvidaation edellytyksistä, komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksensä siitä, onko käytössä riittävät suojatoimet, joilla estetään kilpailun kohtuuton vääristyminen.

| (50) | Komissio pyysi Latvian viranomaisia erityisesti saattamaan myyntiprosessin oikea-aikaisesti päätökseen ja ehdottamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että pankki hinnoittelee kaupalliset tuotteensa epäkiinnostaviksi ja rajoittaa voimassa olevien lainojen ennenaikaista takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(50)

Komissio pyysi Latvian viranomaisia erityisesti saattamaan myyntiprosessin oikea-aikaisesti päätökseen ja ehdottamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että pankki hinnoittelee kaupalliset tuotteensa epäkiinnostaviksi ja rajoittaa voimassa olevien lainojen ennenaikaista takaisinmaksua.

3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (51) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(51)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta.

4.   LATVIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

| (52) | Latvia toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2012 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja täydensi kantaansa myöhemmin toimittamalla tietoja säännöllisesti kesäkuuhun 2013 saakka (21). |
| --- | --- |

(52)

Latvia toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2012 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja täydensi kantaansa myöhemmin toimittamalla tietoja säännöllisesti kesäkuuhun 2013 saakka (21).

| (53) | Latvia katsoo, että kaikki sisämarkkinoille soveltuvan valtiontuen kriteerit täyttyvät MLB:n tapauksessa, koska i) kaupallinen segmentti on likvidoitu; ii) jäljellä olevalla kehityssegmentillä on toimeksiantonsa puitteissa tiukasti rajattu tuotevalikoima ja iii) jäljelle jäävän rahoituslaitoksen toimilupa peruutetaan, joten se ei kilpaile liikepankkien kanssa rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Latvia katsoo, että kaikki sisämarkkinoille soveltuvan valtiontuen kriteerit täyttyvät MLB:n tapauksessa, koska i) kaupallinen segmentti on likvidoitu; ii) jäljellä olevalla kehityssegmentillä on toimeksiantonsa puitteissa tiukasti rajattu tuotevalikoima ja iii) jäljelle jäävän rahoituslaitoksen toimilupa peruutetaan, joten se ei kilpaile liikepankkien kanssa rahoitusmarkkinoilla.

| (54) | Latvia on toimittanut kattavat tiedot MLB:n kehityssegmentistä
   (22). Latvia selvensi kuitenkin, että vielä ei ole tehty lopullista sopimusta sellaisen keskitetyn kehityslaitoksen perustamisesta, johon MLB:n kehityssegmentti on tarkoitus sulauttaa. Latvia ilmoitti, että asianomaisten ministeriöiden ja ulkopuolisen asiantuntijan on määrä laatia yhteinen toimintasuunnitelma keskitetyn kehityslaitoksen perustamisesta viimeistään 2 päivänä elokuuta 2013 ja työtä on tarkoitus jatkaa vuoden 2013 loppuun saakka. Keskitetyn kehityslaitoksen perustamispäivä ei kuitenkaan ole vielä selvillä. |
| --- | --- |

(54)

Latvia on toimittanut kattavat tiedot MLB:n kehityssegmentistä
   (22). Latvia selvensi kuitenkin, että vielä ei ole tehty lopullista sopimusta sellaisen keskitetyn kehityslaitoksen perustamisesta, johon MLB:n kehityssegmentti on tarkoitus sulauttaa. Latvia ilmoitti, että asianomaisten ministeriöiden ja ulkopuolisen asiantuntijan on määrä laatia yhteinen toimintasuunnitelma keskitetyn kehityslaitoksen perustamisesta viimeistään 2 päivänä elokuuta 2013 ja työtä on tarkoitus jatkaa vuoden 2013 loppuun saakka. Keskitetyn kehityslaitoksen perustamispäivä ei kuitenkaan ole vielä selvillä.

| (55) | Tämän vuoksi Latvia on pyytänyt, että keskitetyn kehityslaitoksen osalta valtiontuen arviointi tehdään erillisessä menettelyssä eikä MLB:n kaupallisen segmentin arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(55)

Tämän vuoksi Latvia on pyytänyt, että keskitetyn kehityslaitoksen osalta valtiontuen arviointi tehdään erillisessä menettelyssä eikä MLB:n kaupallisen segmentin arvioinnin yhteydessä.

| (56) | Siltä osin kuin on kyse suojatoimista kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi, Latvia katsoo käyttöön otettujen järjestelyjen varmistavan, että MLB:n kaupallinen segmentti ei kilpaile suoraan muiden liikepankkien kanssa. MLB lopetti uuden lainanannon marraskuussa 2009. Talletuskantaa oli alkuvaiheessa hoidettava aktiivisesti, jotta vältettiin maksuvalmiustukena myönnettävä valtion lisätuki ennen myyntiprosessin loppuun saattamista. MLB:n kaupalliseen segmenttiin liittyvät talletukset myytiin sittemmin osana paketteja 1 ja 2. Maksukorttitoiminnot ja pankkiautomaattiverkko puolestaan purettiin. |
| --- | --- |

(56)

Siltä osin kuin on kyse suojatoimista kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi, Latvia katsoo käyttöön otettujen järjestelyjen varmistavan, että MLB:n kaupallinen segmentti ei kilpaile suoraan muiden liikepankkien kanssa. MLB lopetti uuden lainanannon marraskuussa 2009. Talletuskantaa oli alkuvaiheessa hoidettava aktiivisesti, jotta vältettiin maksuvalmiustukena myönnettävä valtion lisätuki ennen myyntiprosessin loppuun saattamista. MLB:n kaupalliseen segmenttiin liittyvät talletukset myytiin sittemmin osana paketteja 1 ja 2. Maksukorttitoiminnot ja pankkiautomaattiverkko puolestaan purettiin.

| (57) | HipoNIA, joka on hankkinut MLB:n lainasalkkuja, ei tarjoa lisärahoitusta asiakkailleen. Kyseisten lainojen laatu on heikko (lähes kaikissa on yli 90 päivän maksuviipeitä, ja uudelleenjärjestelyjä on jo yritetty), minkä vuoksi HipoNIA joutuu lähes kaikissa tapauksissa ottamaan omaisuuden haltuunsa. |
| --- | --- |

(57)

HipoNIA, joka on hankkinut MLB:n lainasalkkuja, ei tarjoa lisärahoitusta asiakkailleen. Kyseisten lainojen laatu on heikko (lähes kaikissa on yli 90 päivän maksuviipeitä, ja uudelleenjärjestelyjä on jo yritetty), minkä vuoksi HipoNIA joutuu lähes kaikissa tapauksissa ottamaan omaisuuden haltuunsa.

| (58) | Kaupallisen segmentin osalta Latvia toimitti yksityiskohtaisen aikataulun omaisuuserien myynnistä tai likvidaatiosta, määritti prosessin keskeiset välitavoitteet ja ilmoitti komissiolle edistymisestä ja myyntisopimusten toteutuneista päivämääristä. Latvia ilmoitti, että kaikki kaupalliseen segmenttiin liittyvät tase-erät eliminoidaan viimeistään tammikuussa 2014. |
| --- | --- |

(58)

Kaupallisen segmentin osalta Latvia toimitti yksityiskohtaisen aikataulun omaisuuserien myynnistä tai likvidaatiosta, määritti prosessin keskeiset välitavoitteet ja ilmoitti komissiolle edistymisestä ja myyntisopimusten toteutuneista päivämääristä. Latvia ilmoitti, että kaikki kaupalliseen segmenttiin liittyvät tase-erät eliminoidaan viimeistään tammikuussa 2014.

| (59) | Latvia toimitti yksityiskohtaisen katsauksen MLB:n kaupalliselle segmentille tosiasiallisesti myönnetyistä valtiontuen määristä (MLB:lle myönnetty 50 miljoonan latin maksuvalmiustuki, valtion takaukset 12,4 miljoonaa latia, pääomatoimet 95,2 miljoonaa latia ja HipoNIA:lle myönnetty 71 miljoonan euron maksuvalmiustuki). Latvia korosti, että MLB:n kaupallisen osan tarvitsema kokonaistuki on pienempi kuin alun perin arvioitiin (ja hyväksyttiin väliaikaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä). |
| --- | --- |

(59)

Latvia toimitti yksityiskohtaisen katsauksen MLB:n kaupalliselle segmentille tosiasiallisesti myönnetyistä valtiontuen määristä (MLB:lle myönnetty 50 miljoonan latin maksuvalmiustuki, valtion takaukset 12,4 miljoonaa latia, pääomatoimet 95,2 miljoonaa latia ja HipoNIA:lle myönnetty 71 miljoonan euron maksuvalmiustuki). Latvia korosti, että MLB:n kaupallisen osan tarvitsema kokonaistuki on pienempi kuin alun perin arvioitiin (ja hyväksyttiin väliaikaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä).

| (60) | Latvian mukaan mikään tuki ei hyödytä suoraan kaupallisia toimintoja, joita Hipolizings ja Hipo Fondi jatkavat sen jälkeen kun ne on myyty. MLB:n ydinliiketoiminta jaettiin kolmeen pakettiin ja myytiin omaisuuserinä. Mikään kyseisistä paketeista ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Näin ollen Latvia katsoo, että taloudellinen toiminta ei jatku myynnin jälkeen, eivätkä omaisuuserien muodostamat paketit hyödy ennen kauppaa saadusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(60)

Latvian mukaan mikään tuki ei hyödytä suoraan kaupallisia toimintoja, joita Hipolizings ja Hipo Fondi jatkavat sen jälkeen kun ne on myyty. MLB:n ydinliiketoiminta jaettiin kolmeen pakettiin ja myytiin omaisuuserinä. Mikään kyseisistä paketeista ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Näin ollen Latvia katsoo, että taloudellinen toiminta ei jatku myynnin jälkeen, eivätkä omaisuuserien muodostamat paketit hyödy ennen kauppaa saadusta valtiontuesta.

| (61) | Latvian näkemyksen mukaan ainoastaan paketin 4 (Hipolizings) myyminen voi merkitä taloudellisen toiminnan jatkumista. Hipolizings kuitenkin muodostaa vain hyvin pienen osan konsernista, johon sen ostaja kuuluu (alle 0,1 prosenttia) ja [...]. [...]. Myynnillä varmistetaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus vaarantamatta ostajan elinkelpoisuutta. Hipolizingsillä on hyvin pieni 5 prosentin markkinaosuus. Lisäksi se hyötyi vain rajoitetusti ja välillisesti MLB:lle myönnetystä tuesta: Hipolizingsin voimassa olevia sopimusvelvoitteita ei jouduttu päättämään odottamattomasti, ja pankin omistamien muiden yritysten tavoin sitä ei myynyt vaikeuksissa oleva omistaja. Kun otetaan huomioon Hipolizingsille myönnetyn tuen hyvin pieni määrä, Latvia uskoo, että Hipolizings ei hyödy tuesta, kun se on myyty ja täysin integroitu ostajansa toimintoihin. |
| --- | --- |

(61)

Latvian näkemyksen mukaan ainoastaan paketin 4 (Hipolizings) myyminen voi merkitä taloudellisen toiminnan jatkumista. Hipolizings kuitenkin muodostaa vain hyvin pienen osan konsernista, johon sen ostaja kuuluu (alle 0,1 prosenttia) ja [...]. [...]. Myynnillä varmistetaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus vaarantamatta ostajan elinkelpoisuutta. Hipolizingsillä on hyvin pieni 5 prosentin markkinaosuus. Lisäksi se hyötyi vain rajoitetusti ja välillisesti MLB:lle myönnetystä tuesta: Hipolizingsin voimassa olevia sopimusvelvoitteita ei jouduttu päättämään odottamattomasti, ja pankin omistamien muiden yritysten tavoin sitä ei myynyt vaikeuksissa oleva omistaja. Kun otetaan huomioon Hipolizingsille myönnetyn tuen hyvin pieni määrä, Latvia uskoo, että Hipolizings ei hyödy tuesta, kun se on myyty ja täysin integroitu ostajansa toimintoihin.

| (62) | Yksityiselle sijoittajalle myydyn pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondin osalta Latvia sitoutuu [...]. |
| --- | --- |

(62)

Yksityiselle sijoittajalle myydyn pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondin osalta Latvia sitoutuu [...].

| (63) | Latvia yhtyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyyn komission näkemykseen, jonka mukaan MLB:n omaisuuserien siirtoon HipoNIA:lle ja sen myyntiin ei liity valtiontukea. |
| --- | --- |

(63)

Latvia yhtyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyyn komission näkemykseen, jonka mukaan MLB:n omaisuuserien siirtoon HipoNIA:lle ja sen myyntiin ei liity valtiontukea.

| (64) | Vuonna 2012 toteutetun kaupallisen segmentin pääomankorotuksen osalta Latvia on selventänyt, että korotus tehtiin kahdessa osassa: ensimmäinen korotus liittyi paketteihin 1, 2, 3, 5 ja 6, ja toinen korotus pakettiin 4. Pääomankorotus rajattiin välttämättömään vähimmäismäärään, jolla voitiin varmistaa kaupallisen segmentin lakisääteisten pääomavaatimusten täyttyminen myynnistä aiheutuvien tappioiden jälkeen. |
| --- | --- |

(64)

Vuonna 2012 toteutetun kaupallisen segmentin pääomankorotuksen osalta Latvia on selventänyt, että korotus tehtiin kahdessa osassa: ensimmäinen korotus liittyi paketteihin 1, 2, 3, 5 ja 6, ja toinen korotus pakettiin 4. Pääomankorotus rajattiin välttämättömään vähimmäismäärään, jolla voitiin varmistaa kaupallisen segmentin lakisääteisten pääomavaatimusten täyttyminen myynnistä aiheutuvien tappioiden jälkeen.

| (65) | Rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetusta valmiusluottojärjestelystä Latvia on todennut, että kaupalliselle segmentille myönnetty tuki oli luonteeltaan väliaikaista, ja sillä varmistettiin asianmukainen myynti. Latvian mukaan tuen pieni määrä ja väliaikaisuus minimoivat mahdolliset kilpailun vääristymät. |
| --- | --- |

(65)

Rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetusta valmiusluottojärjestelystä Latvia on todennut, että kaupalliselle segmentille myönnetty tuki oli luonteeltaan väliaikaista, ja sillä varmistettiin asianmukainen myynti. Latvian mukaan tuen pieni määrä ja väliaikaisuus minimoivat mahdolliset kilpailun vääristymät.

| (66) | Latvia sitoutui myös toimittamaan MLB:n rakenneuudistusta koskevat seurantakertomukset, mukaan lukien myymättömien kaupallisten toimintojen likvidointiin ja sen jälkiarviointiin liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

(66)

Latvia sitoutui myös toimittamaan MLB:n rakenneuudistusta koskevat seurantakertomukset, mukaan lukien myymättömien kaupallisten toimintojen likvidointiin ja sen jälkiarviointiin liittyvät tiedot.

5.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

5.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (67) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei perussopimuksissa toisin määrätä. |
| --- | --- |

(67)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei perussopimuksissa toisin määrätä.

Tuensaajat

| (68) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan, että kun toimenpiteitä arvioidaan valtiontuen olemassaolon näkökulmasta, on tarpeen erottaa MLB:n nykyiset ja tulevat kehityspankkitoiminnot niistä jäljelle jäävistä kaupallisista toiminnoista, joita MLB harjoittaa siirtymävaiheessa (toimintoja lopetettaessa). Latvian viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka osoittavat, miten toimenpiteet hyödyttivät jompaakumpaa segmenttiä. |
| --- | --- |

(68)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan, että kun toimenpiteitä arvioidaan valtiontuen olemassaolon näkökulmasta, on tarpeen erottaa MLB:n nykyiset ja tulevat kehityspankkitoiminnot niistä jäljelle jäävistä kaupallisista toiminnoista, joita MLB harjoittaa siirtymävaiheessa (toimintoja lopetettaessa). Latvian viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka osoittavat, miten toimenpiteet hyödyttivät jompaakumpaa segmenttiä.

| (69) | Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan toimenpiteet, jotka liittyvät MLB:n kaupalliseen segmenttiin. MLB:n kehityssegmentin toiminnan, jota tulevaisuudessa perustettavan kehityslaitoksen on tarkoitus jatkaa, ehtoja arvioidaan erillisessä lopullisessa päätöksessä. |
| --- | --- |

(69)

Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan toimenpiteet, jotka liittyvät MLB:n kaupalliseen segmenttiin. MLB:n kehityssegmentin toiminnan, jota tulevaisuudessa perustettavan kehityslaitoksen on tarkoitus jatkaa, ehtoja arvioidaan erillisessä lopullisessa päätöksessä.

| (70) | Näin ollen tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan toimenpiteitä, jotka Latvia toteutti MLB:n kaupallisen segmentin hyväksi, siltä osin kuin ne ovat tarpeen MLB:n kaupallisen segmentin rakenneuudistuksessa. |
| --- | --- |

(70)

Näin ollen tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan toimenpiteitä, jotka Latvia toteutti MLB:n kaupallisen segmentin hyväksi, siltä osin kuin ne ovat tarpeen MLB:n kaupallisen segmentin rakenneuudistuksessa.

| (71) | Pankin kaupallista segmenttiä hyödyttäviä toimenpiteitä arvioitaessa on selvitettävä, jatkuvatko taloudelliset toiminnot ja missä määrin vai puretaanko ne kaupalliseen toimintaan liittyvien varojen ja velkojen myynnin jälkeen (23). Komissio toteaa, että kun paketti 3B myytiin yksityiselle sijoittajalle ja paketit 3B ja 4 Latvian yksityistämisvirastolle asteittaista alasajoa varten 30 päivänä kesäkuuta 2013 mennessä, kyseiset MLB:n kaupallisen segmentin taloudelliset toiminnot voidaan katsoa puretuiksi. On myös huomattava, että suuri osa Hipo Fondin aiemmin hoitamista omaisuuseristä myytiin erikseen. Komissio katsoo, että omaisuuserien myynti paketteina edistää MLB:n kaupallisten toimintojen likvidointia, koska ostajat voivat tehdä tarjouksia pankin kaupallisten varojen ja velkojen eri osista. On huomattava, että pankki yritti useamman kerran myydä jäljelle jääneet omaisuuserät järjestelemällä pakettien sisältöä ja neuvottelemalla uudelleen tarjouksista potentiaalisten sijoittajien kanssa. Loppujen lopuksi jäljelle jääneet omaisuuserät siirretään Latvian yksityistämisvirastolle. MLB näyttää yrittäneen kaikin keinoin myydä markkinoilla huonolaatuisimmat omaisuuseränsä kohtuulliseen hintaan eli hinnalla, joka on korkeampi kuin ulkopuolisen hyvämaineisen konsultin arvioima omaisuuserien pitkän aikavälin taloudellinen arvo. |
| --- | --- |

(71)

Pankin kaupallista segmenttiä hyödyttäviä toimenpiteitä arvioitaessa on selvitettävä, jatkuvatko taloudelliset toiminnot ja missä määrin vai puretaanko ne kaupalliseen toimintaan liittyvien varojen ja velkojen myynnin jälkeen (23). Komissio toteaa, että kun paketti 3B myytiin yksityiselle sijoittajalle ja paketit 3B ja 4 Latvian yksityistämisvirastolle asteittaista alasajoa varten 30 päivänä kesäkuuta 2013 mennessä, kyseiset MLB:n kaupallisen segmentin taloudelliset toiminnot voidaan katsoa puretuiksi. On myös huomattava, että suuri osa Hipo Fondin aiemmin hoitamista omaisuuseristä myytiin erikseen. Komissio katsoo, että omaisuuserien myynti paketteina edistää MLB:n kaupallisten toimintojen likvidointia, koska ostajat voivat tehdä tarjouksia pankin kaupallisten varojen ja velkojen eri osista. On huomattava, että pankki yritti useamman kerran myydä jäljelle jääneet omaisuuserät järjestelemällä pakettien sisältöä ja neuvottelemalla uudelleen tarjouksista potentiaalisten sijoittajien kanssa. Loppujen lopuksi jäljelle jääneet omaisuuserät siirretään Latvian yksityistämisvirastolle. MLB näyttää yrittäneen kaikin keinoin myydä markkinoilla huonolaatuisimmat omaisuuseränsä kohtuulliseen hintaan eli hinnalla, joka on korkeampi kuin ulkopuolisen hyvämaineisen konsultin arvioima omaisuuserien pitkän aikavälin taloudellinen arvo.

| (72) | Latvia on toimittanut MLB:n luonteeltaan kaupallisista lisätoiminnoista riittävät tiedot, jotka osoittavat, että kyseiset toiminnot on joko lopetettu tai lopetetaan lähitulevaisuudessa. Pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondi, joka jää jäljelle sen hoitamien varojen myynnin jälkeen, myydään lähikuukausina. Arvopaperiliiketoiminta lopetetaan ja RIS, joka on nykyään pelkästään Hipo Fondissa osakkeita omistava holding-yhtiö, ja kaksi maksukyvyttömyystilanteessa olevaa yhtiötä likvidoidaan. MLB:n pankkitoimilupa peruutetaan suunnitelman mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(72)

Latvia on toimittanut MLB:n luonteeltaan kaupallisista lisätoiminnoista riittävät tiedot, jotka osoittavat, että kyseiset toiminnot on joko lopetettu tai lopetetaan lähitulevaisuudessa. Pöytälaatikkoyhtiö Hipo Fondi, joka jää jäljelle sen hoitamien varojen myynnin jälkeen, myydään lähikuukausina. Arvopaperiliiketoiminta lopetetaan ja RIS, joka on nykyään pelkästään Hipo Fondissa osakkeita omistava holding-yhtiö, ja kaksi maksukyvyttömyystilanteessa olevaa yhtiötä likvidoidaan. MLB:n pankkitoimilupa peruutetaan suunnitelman mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013.

| (73) | Hipolizings myytiin oikeushenkilönä osakekaupalla. Latvian näkemyksen mukaan Hipolizings ei ole missään vaiheessa hyötynyt suoraan emoyhtiönsä MLB:n saamasta tuesta (24). Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 165–170 kappaleessa kuvatun omaisuuseriin kohdistuvan potentiaalisen tukitoimen osalta on huomattava, että ennen Hipolizingsin myyntiä MLB:n huonolaatuisimmat omaisuuserät siirrettiin sisäisesti HipoNIA:lle. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että tällainen sisäinen omaisuuserien siirto voi olla Hipolizingsiä ja Hipo Fondia hyödyttävä omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi ainoastaan siinä määrin kuin ne saavat etua kyseisistä siirroista. Latvian vahvistettua, että omaisuuseriä ei siirretty Hipolizingsistä HipoNIA:lle, voidaan todeta, että Hipolizingsin toimintaa ei ole suoraan tuettu omaisuuseriin kohdistuvilla tukitoimilla. Latvia on kuitenkin tunnustanut, että Hipolizings saattaa olla hyötynyt rajoitetusti MLB:n saamasta tuesta siltä osin kuin Hipolizingsin voimassa olevia sopimusjärjestelyjä ei jouduttu päättämään odottamattomasti, eikä se joutunut vaikeuksissa olevan omistajan myymäksi. Tämän vuoksi komissio katsoo Hipolizingsin hyötyneen MLB:lle myönnetystä tuesta, tosin välillisesti ja hyvin vähäisessä määrin. |
| --- | --- |

(73)

Hipolizings myytiin oikeushenkilönä osakekaupalla. Latvian näkemyksen mukaan Hipolizings ei ole missään vaiheessa hyötynyt suoraan emoyhtiönsä MLB:n saamasta tuesta (24). Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 165–170 kappaleessa kuvatun omaisuuseriin kohdistuvan potentiaalisen tukitoimen osalta on huomattava, että ennen Hipolizingsin myyntiä MLB:n huonolaatuisimmat omaisuuserät siirrettiin sisäisesti HipoNIA:lle. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että tällainen sisäinen omaisuuserien siirto voi olla Hipolizingsiä ja Hipo Fondia hyödyttävä omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi ainoastaan siinä määrin kuin ne saavat etua kyseisistä siirroista. Latvian vahvistettua, että omaisuuseriä ei siirretty Hipolizingsistä HipoNIA:lle, voidaan todeta, että Hipolizingsin toimintaa ei ole suoraan tuettu omaisuuseriin kohdistuvilla tukitoimilla. Latvia on kuitenkin tunnustanut, että Hipolizings saattaa olla hyötynyt rajoitetusti MLB:n saamasta tuesta siltä osin kuin Hipolizingsin voimassa olevia sopimusjärjestelyjä ei jouduttu päättämään odottamattomasti, eikä se joutunut vaikeuksissa olevan omistajan myymäksi. Tämän vuoksi komissio katsoo Hipolizingsin hyötyneen MLB:lle myönnetystä tuesta, tosin välillisesti ja hyvin vähäisessä määrin.

| (74) | Hipo Fondin komissio toteaa olleen pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, kun se myytiin vähemmistöosakkaalleen. Latvia on vahvistanut, että jäljellä olevia Hipo Fondin hoitamia yksityisiä salkkuja on luovutettu pois ja suljettuja rahastoja lopetettu. Viimeistenkin salkkujen luovutus ja rahastojen lopettaminen on parhaillaan käynnissä tai toteutetaan pian. Lisäksi Latvia on sitoutunut siihen, että [...]. |
| --- | --- |

(74)

Hipo Fondin komissio toteaa olleen pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, kun se myytiin vähemmistöosakkaalleen. Latvia on vahvistanut, että jäljellä olevia Hipo Fondin hoitamia yksityisiä salkkuja on luovutettu pois ja suljettuja rahastoja lopetettu. Viimeistenkin salkkujen luovutus ja rahastojen lopettaminen on parhaillaan käynnissä tai toteutetaan pian. Lisäksi Latvia on sitoutunut siihen, että [...].

| (75) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Hipo Fondi on jatkossa pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, jolla ei ainakaan vähään aikaan ole liiketoimintaa. Pöytälaatikkoyritykseltä lopetetaan toiminnot, joita Hipo Fondi hoiti aiemmin MLB:n tytäryhtiönä, eikä se välittömästi aloita uutta taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että MLB-konserniin kuuluneen Hipo Fondin ja uuden yksikön, eli uuden omistajan/uusien omistajien määräysvallassa olevan mahdollisesti uutta liiketoimintaa harjoittavan Hipo Fondin välillä ei ole jatkuvuutta. Tämän vuoksi pöytälaatikkoyritys Hipo Fondin ei voida katsoa hyötyneen MLB:lle aiemmin myönnetystä tuesta. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Hipo Fondi on jatkossa pelkkä pöytälaatikkoyhtiö, jolla ei ainakaan vähään aikaan ole liiketoimintaa. Pöytälaatikkoyritykseltä lopetetaan toiminnot, joita Hipo Fondi hoiti aiemmin MLB:n tytäryhtiönä, eikä se välittömästi aloita uutta taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että MLB-konserniin kuuluneen Hipo Fondin ja uuden yksikön, eli uuden omistajan/uusien omistajien määräysvallassa olevan mahdollisesti uutta liiketoimintaa harjoittavan Hipo Fondin välillä ei ole jatkuvuutta. Tämän vuoksi pöytälaatikkoyritys Hipo Fondin ei voida katsoa hyötyneen MLB:lle aiemmin myönnetystä tuesta.

| (76) | HipoNIA pitää hallussaan MLB:n aiemman kaupallisen segmentin purkamisvaiheessa olevia omaisuuseriä ja harjoittaa toimintaa ainoastaan rajoitetun ajan. Tästä huolimatta vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteet, joiden tavoitteena on kaupallisten toimintojen lopettaminen, voivat kuitenkin olla valtiontukea (25). |
| --- | --- |

(76)

HipoNIA pitää hallussaan MLB:n aiemman kaupallisen segmentin purkamisvaiheessa olevia omaisuuseriä ja harjoittaa toimintaa ainoastaan rajoitetun ajan. Tästä huolimatta vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteet, joiden tavoitteena on kaupallisten toimintojen lopettaminen, voivat kuitenkin olla valtiontukea (25).

| (77) | Omaisuuseristä muodostettuja paketteja ostaneiden yritysten osalta komissio toteaa, että myyntimenettely toteutettiin Latvian toimittamien tietojen perusteella läpinäkyvästi ja syrjimättömästi markkinaehdoin ja tavoitteena maksimoida yksittäisistä paketeista saatava hinta. |
| --- | --- |

(77)

Omaisuuseristä muodostettuja paketteja ostaneiden yritysten osalta komissio toteaa, että myyntimenettely toteutettiin Latvian toimittamien tietojen perusteella läpinäkyvästi ja syrjimättömästi markkinaehdoin ja tavoitteena maksimoida yksittäisistä paketeista saatava hinta.

| (78) | Mitä tulee HipoNIA:n siirtämiseen alle markkina-arvonsa, komissio vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, että yrityksen ostanutta Latvian yksityistämisvirastoa ei voida pitää tuensaajana, koska se on pelkkä valtion virasto eikä harjoita taloudellista toimintaa (26). |
| --- | --- |

(78)

Mitä tulee HipoNIA:n siirtämiseen alle markkina-arvonsa, komissio vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, että yrityksen ostanutta Latvian yksityistämisvirastoa ei voida pitää tuensaajana, koska se on pelkkä valtion virasto eikä harjoita taloudellista toimintaa (26).

| (79) | Tämän perusteella komissio katsoo, että MLB:n kaupalliset varat ja velat ostaneille yrityksille ei ole myönnetty tukea. |
| --- | --- |

(79)

Tämän perusteella komissio katsoo, että MLB:n kaupalliset varat ja velat ostaneille yrityksille ei ole myönnetty tukea.

| (80) | Yhteenvetona voidaan todeta, että kaikki MLB:n aiemmista kaupallisista toiminnoista kootut paketit on nyt myyty, ja tukitoimenpiteet hyödyttävät ainoastaan niitä MLB:n kaupallisia toimintoja, joita Hipolizings ja HipoNIA jatkoivat myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(80)

Yhteenvetona voidaan todeta, että kaikki MLB:n aiemmista kaupallisista toiminnoista kootut paketit on nyt myyty, ja tukitoimenpiteet hyödyttävät ainoastaan niitä MLB:n kaupallisia toimintoja, joita Hipolizings ja HipoNIA jatkoivat myynnin jälkeen.

Tukitoimenpiteet

| (81) | Kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan, Hipolizings on hyötynyt MLB:lle myönnetystä tuesta, tosin vähäisessä määrin. Kuten edellä todetaan, Hipolizingsin sopimusjärjestelyjä ei jouduttu päättämään odottamattomasti, eikä se joutunut tilanteeseen, jossa vaikeuksissa oleva omistaja olisi joutunut myymään yhtiön, mahdollisesti pakkomyyntinä. Etu oli vähäinen eikä sitä pystytä määrittämään rahallisesti, mutta se ei muuta komission arviota tältä osin. |
| --- | --- |

(81)

Kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan, Hipolizings on hyötynyt MLB:lle myönnetystä tuesta, tosin vähäisessä määrin. Kuten edellä todetaan, Hipolizingsin sopimusjärjestelyjä ei jouduttu päättämään odottamattomasti, eikä se joutunut tilanteeseen, jossa vaikeuksissa oleva omistaja olisi joutunut myymään yhtiön, mahdollisesti pakkomyyntinä. Etu oli vähäinen eikä sitä pystytä määrittämään rahallisesti, mutta se ei muuta komission arviota tältä osin.

| (82) | Koska Hipolizings toimii rahoitusalalla, mikä tahansa valtion varoista myönnetty etu, joka hyödyttää sen toimintaa, voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua. Tämän vuoksi toimenpiteiden, jotka hyödyttävät sen toimintaa, on katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu rahoitettiin valtion varoista ja toimenpide on valikoiva, sillä se kohdistuu vain yhteen rahoitusalan konserniin. |
| --- | --- |

(82)

Koska Hipolizings toimii rahoitusalalla, mikä tahansa valtion varoista myönnetty etu, joka hyödyttää sen toimintaa, voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua. Tämän vuoksi toimenpiteiden, jotka hyödyttävät sen toimintaa, on katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu rahoitettiin valtion varoista ja toimenpide on valikoiva, sillä se kohdistuu vain yhteen rahoitusalan konserniin.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MLB:n hyväksi myönnettyjen tukitoimenpiteiden Hipolizingsille tuottama välillinen etu on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MLB:n hyväksi myönnettyjen tukitoimenpiteiden Hipolizingsille tuottama välillinen etu on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (84) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin jo, että HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki, joka on korotettuna voimassa rakenneuudistusjakson aikana, on valtiontukea. Maksuvalmiustuen määrän korottaminen ei anna komissiolle syytä muuttaa aiempaa arviotaan. Toimenpiteen rahallisen arvon muuttuminen ei vaikuta sen määrittelyyn valtiontueksi. Tämän vuoksi komissio päättelee, että HipoNIA:lle myönnetty 71 miljoonan latin maksuvalmiustuki on valtiontukea. |
| --- | --- |

(84)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin jo, että HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki, joka on korotettuna voimassa rakenneuudistusjakson aikana, on valtiontukea. Maksuvalmiustuen määrän korottaminen ei anna komissiolle syytä muuttaa aiempaa arviotaan. Toimenpiteen rahallisen arvon muuttuminen ei vaikuta sen määrittelyyn valtiontueksi. Tämän vuoksi komissio päättelee, että HipoNIA:lle myönnetty 71 miljoonan latin maksuvalmiustuki on valtiontukea.

| (85) | Muut HipoNIA:n emoyritykselle MLB:lle myönnetyt tukitoimenpiteet eivät ole tuottaneet etua HipoNIA:lle. Kaikilla muilla MLB:n hyväksi myönnetyillä tukitoimenpiteillä pyrittiin ja onnistuttiin jatkamaan MLB:n toimintoja kauemmin kuin olisi ollut mahdollista välittömän maksukyvyttömyyden ja likvidaation yhteydessä. Kun tuki myönnettiin MLB:lle, HipoNIA oli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä MLB-konsernissa hoitava yhtiö. Koska HipoNIA:n toiminta rajoittui omaisuuserien ripeään likvidaatioon ilman asiakkaille suoritettavia ennakkomaksuja, sillä oli keskeinen tehtävä likvidaatioprosessissa. Tästä syystä HipoNIA:n osalta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että se olisi hyötynyt välillisesti muista MLB:n kaupalliselle segmentille myönnetyistä tuista. |
| --- | --- |

(85)

Muut HipoNIA:n emoyritykselle MLB:lle myönnetyt tukitoimenpiteet eivät ole tuottaneet etua HipoNIA:lle. Kaikilla muilla MLB:n hyväksi myönnetyillä tukitoimenpiteillä pyrittiin ja onnistuttiin jatkamaan MLB:n toimintoja kauemmin kuin olisi ollut mahdollista välittömän maksukyvyttömyyden ja likvidaation yhteydessä. Kun tuki myönnettiin MLB:lle, HipoNIA oli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä MLB-konsernissa hoitava yhtiö. Koska HipoNIA:n toiminta rajoittui omaisuuserien ripeään likvidaatioon ilman asiakkaille suoritettavia ennakkomaksuja, sillä oli keskeinen tehtävä likvidaatioprosessissa. Tästä syystä HipoNIA:n osalta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että se olisi hyötynyt välillisesti muista MLB:n kaupalliselle segmentille myönnetyistä tuista.

5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (86) | Koska edellä 5.1 jaksossa todetaan, että HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki ja Hipolizingsin MLB:lle myönnetyistä tukitoimenpiteistä saama välillinen etu ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, olisi arvioitava, soveltuvatko ne sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(86)

Koska edellä 5.1 jaksossa todetaan, että HipoNIA:lle myönnetty maksuvalmiustuki ja Hipolizingsin MLB:lle myönnetyistä tukitoimenpiteistä saama välillinen etu ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, olisi arvioitava, soveltuvatko ne sisämarkkinoille.

5.2.1   Sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävä oikeusperusta

| (87) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 177–180 kappaleessa todetaan, että MLB:n kaupallisia toimintoja hyödyttävät tukitoimenpiteet on arvioitava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja erityisesti komission rakenneuudistustiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(87)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 177–180 kappaleessa todetaan, että MLB:n kaupallisia toimintoja hyödyttävät tukitoimenpiteet on arvioitava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja erityisesti komission rakenneuudistustiedonannon perusteella.

5.2.2   Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus sisämarkkinoille rakenneuudistustiedonannon perusteella

Hipolizingsin jatkamien MLB:n taloudellisten toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen Hipolizingsin myynnin jälkeen

| (88) | Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa vahvistetaan, että rahoituslaitoksen (tai sen osan) myynti kolmannelle osapuolelle voi edistää sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. |
| --- | --- |

(88)

Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa vahvistetaan, että rahoituslaitoksen (tai sen osan) myynti kolmannelle osapuolelle voi edistää sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista.

| (89) | Hipolizings on myyty Swedbank Lisingsille, joka on 22 prosentin markkinaosuudellaan Latvian suurin leasing-yritys. Se on tiiviisti kytköksissä Swedbankin yleiseen pankkitoimintaan. Moody's korotti Swedbankin luottoluokitusta A1:een 31 päivänä toukokuuta 2013. Swedbank-konsernin liiketoiminta on todistetusti riittävän kannattavaa (oman pääoman tuotto 16,9 prosenttia vuoden 2012 lopussa ja 13,8 prosenttia vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä (27)). Ydinpääoman suhdeluku (CET 1) on yli 15 prosenttia. Hipolizingsin toimintojen osuus Swedbank-konsernin omaisuuseristä on hyvin pieni (noin 0,05 prosenttia). |
| --- | --- |

(89)

Hipolizings on myyty Swedbank Lisingsille, joka on 22 prosentin markkinaosuudellaan Latvian suurin leasing-yritys. Se on tiiviisti kytköksissä Swedbankin yleiseen pankkitoimintaan. Moody's korotti Swedbankin luottoluokitusta A1:een 31 päivänä toukokuuta 2013. Swedbank-konsernin liiketoiminta on todistetusti riittävän kannattavaa (oman pääoman tuotto 16,9 prosenttia vuoden 2012 lopussa ja 13,8 prosenttia vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä (27)). Ydinpääoman suhdeluku (CET 1) on yli 15 prosenttia. Hipolizingsin toimintojen osuus Swedbank-konsernin omaisuuseristä on hyvin pieni (noin 0,05 prosenttia).

| (90) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että MLB:n taloudelliset toiminnot, joita Swedbank-konserniin kuuluvalle Swedbankin Lisingsille myyty Hipolizings jatkaa, ovat elinkelpoisia. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että MLB:n taloudelliset toiminnot, joita Swedbank-konserniin kuuluvalle Swedbankin Lisingsille myyty Hipolizings jatkaa, ovat elinkelpoisia.

Myymättömien kaupallisten toimintojen asianmukainen likvidaatio

| (91) | Latvia on vahvistanut, että HipoNIA, joka on hankkinut MLB:n lainasalkkuja, ei tarjoa lisärahoitusta asiakkailleen. Latvia sitoutui myös toimittamaan seurantakertomukset myymättömien kaupallisten toimintojen likvidoinnista ja sen jälkiarvioinnista. |
| --- | --- |

(91)

Latvia on vahvistanut, että HipoNIA, joka on hankkinut MLB:n lainasalkkuja, ei tarjoa lisärahoitusta asiakkailleen. Latvia sitoutui myös toimittamaan seurantakertomukset myymättömien kaupallisten toimintojen likvidoinnista ja sen jälkiarvioinnista.

| (92) | Komissio panee myönteisesti merkille Latvian ja MLB:n toteuttamat toimet, joilla pyrittiin myymään kaikki mahdolliset kaupalliset toiminnot, edellyttäen että toimintojen myyminen oli hyvämaineisen ulkopuolisen arvioijan mukaan taloudellisesti kannattavampaa kuin niiden asteittainen lopettaminen. |
| --- | --- |

(92)

Komissio panee myönteisesti merkille Latvian ja MLB:n toteuttamat toimet, joilla pyrittiin myymään kaikki mahdolliset kaupalliset toiminnot, edellyttäen että toimintojen myyminen oli hyvämaineisen ulkopuolisen arvioijan mukaan taloudellisesti kannattavampaa kuin niiden asteittainen lopettaminen.

| (93) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat hälvenneet, ja liiketoiminnan asianmukaista likvidaatiota koskevat rakenneuudistustiedonannon mukaiset vaatimukset täyttyvät tässä asiassa. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat hälvenneet, ja liiketoiminnan asianmukaista likvidaatiota koskevat rakenneuudistustiedonannon mukaiset vaatimukset täyttyvät tässä asiassa.

Tuen rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään/oma rahoitusosuus

| (94) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, myyntistrategiaan sisältyvällä perusskenaariolla varmistetaan, että MLB:n kaupallisten toimintojen asteittaisessa lopettamisessa tarvittava tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään (28). Kyseisen toimintasuunnitelman tosiasiallinen täytäntöönpano ei muuta tätä arviota. |
| --- | --- |

(94)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, myyntistrategiaan sisältyvällä perusskenaariolla varmistetaan, että MLB:n kaupallisten toimintojen asteittaisessa lopettamisessa tarvittava tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään (28). Kyseisen toimintasuunnitelman tosiasiallinen täytäntöönpano ei muuta tätä arviota.

| (95) | Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että MLB:n myytyä kaupalliset toimintonsa ne ovat päättyneet, mikä varmistaa sen, että pankki osallistuu rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan (29). |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että MLB:n myytyä kaupalliset toimintonsa ne ovat päättyneet, mikä varmistaa sen, että pankki osallistuu rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan (29).

Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (96) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, MLB:n tytäryhtiöiden oikea-aikaiset luovutukset erillään pankista sekä pankin omaisuuserien jako useaksi paketiksi ennen niiden myyntiä lievittää tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi komissio suhtautuu näihin toimenpiteisiin positiivisesti (30). |
| --- | --- |

(96)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, MLB:n tytäryhtiöiden oikea-aikaiset luovutukset erillään pankista sekä pankin omaisuuserien jako useaksi paketiksi ennen niiden myyntiä lievittää tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi komissio suhtautuu näihin toimenpiteisiin positiivisesti (30).

| (97) | Koska omaisuuserien myynti on saatu päätökseen, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset myyntiprosessin etenemisvauhdista ovat hälvenneet. |
| --- | --- |

(97)

Koska omaisuuserien myynti on saatu päätökseen, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset myyntiprosessin etenemisvauhdista ovat hälvenneet.

| (98) | Koska Latvia on vahvistanut, että HipoNIA:n voimassa olevista lainoista ei suoriteta ennakkomaksuja, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset ovat hälvenneet myös tältä osin. |
| --- | --- |

(98)

Koska Latvia on vahvistanut, että HipoNIA:n voimassa olevista lainoista ei suoriteta ennakkomaksuja, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset ovat hälvenneet myös tältä osin.

| (99) | Hipolizingsin osalta komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti, että tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olivat riittäviä. Komission alustava arvio voidaan vahvistaa, koska Latvia on osoittanut, että Hipolizings ei ole saanut suoraa tukea. Lisäksi Hipolizings [...]. [...]. Hipolizingsin läsnäolo markkinoilla on rajoitettu (markkinaosuus 5 prosenttia), ja sille on myönnetty vain vähän tukea ja sekin välillisesti. Tämän vuoksi kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, jotka koostuvat pääasiassa MLB:n toteuttamasta Hipolizingsin oikea-aikaisesta myynnistä, ovat riittävät. |
| --- | --- |

(99)

Hipolizingsin osalta komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti, että tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olivat riittäviä. Komission alustava arvio voidaan vahvistaa, koska Latvia on osoittanut, että Hipolizings ei ole saanut suoraa tukea. Lisäksi Hipolizings [...]. [...]. Hipolizingsin läsnäolo markkinoilla on rajoitettu (markkinaosuus 5 prosenttia), ja sille on myönnetty vain vähän tukea ja sekin välillisesti. Tämän vuoksi kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, jotka koostuvat pääasiassa MLB:n toteuttamasta Hipolizingsin oikea-aikaisesta myynnistä, ovat riittävät.

5.2.3   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (100) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MLB:n muutossuunnitelma ja sen tähänastinen täytäntöönpano MLB:n kaupallisten toimintojen osalta täyttävät kaikki rakenneuudistustiedonannossa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MLB:n muutossuunnitelma ja sen tähänastinen täytäntöönpano MLB:n kaupallisten toimintojen osalta täyttävät kaikki rakenneuudistustiedonannossa asetetut vaatimukset.

6.   PÄÄTELMÄT

| (101) | Komissio katsoo, että Latvian MLB:lle (oikeushenkilö HipoNIA:n kautta) kesäkuussa 2013 myöntämä 71 miljoonan latin maksuvalmiustuki ja välillinen etu, jonka Hipolizings sai MLB:n hyväksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo, että Latvian MLB:lle (oikeushenkilö HipoNIA:n kautta) kesäkuussa 2013 myöntämä 71 miljoonan latin maksuvalmiustuki ja välillinen etu, jonka Hipolizings sai MLB:n hyväksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (102) | Komissio toteaa, että Latvia on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön 11 miljoonan latin suuruisen täydentävän maksuvalmiustuen ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio kuitenkin katsoo, että toimenpide yhdessä HipoNIA:lle myönnetyn alkuperäisen 60 miljoonan latin maksuvalmiustuen kanssa soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(102)

Komissio toteaa, että Latvia on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön 11 miljoonan latin suuruisen täydentävän maksuvalmiustuen ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio kuitenkin katsoo, että toimenpide yhdessä HipoNIA:lle myönnetyn alkuperäisen 60 miljoonan latin maksuvalmiustuen kanssa soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| (103) | Komissio katsoo niin ikään, että välillinen etu, jonka Hipolizings sai MLB:n hyväksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä, soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(103)

Komissio katsoo niin ikään, että välillinen etu, jonka Hipolizings sai MLB:n hyväksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä, soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Latvia myönsi MLB:lle HipoNIA:n kautta myönnettynä 71 miljoonan euron maksuvalmiustukena, ja välillinen etu, jonka Hipolizings sai MLB:n hyväksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä, soveltuvat sisämarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 130, 4.5.2012, s. 42.

1

(2)  Latvian kielellä ”Latvijas hipoteku un zemes bankas”.

2

(3)  Komission päätös valtiontuesta NN 60/09, Mortgage and Land Bank of Latvian pääomapohjan vahvistaminen, 19.11.2009 (EUVL C 323, 31.12.2009, s. 5).

3

(4)  Ks. lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 3–21 kappaleesta.

4

(5)  Komission päätös valtiontukiasiassa SA. 30704 (12/C) (ex NN53/10) – Latvian Mortgage and Land Bankille myönnetyt ylimääräiset tukitoimenpiteet, 26.1.2012 (EUVL C 130, 4.5.2012, s. 42).

5

(6)  Komission epäilykset kohdistuivat erityisesti tukivälineistä maksettavaan korvaukseen, MLB:n kaupallisen toiminnan lopettamiseen, MLB-konsernin taloudellisen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen, myymättömien kaupallisten toimintojen asianmukaiseen likvidaatioon ja vastasuoritteisiin.

6

(7)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

7

(8)  Ks. lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 22–42 kappaleesta.

8

(9)  Hipo Fondi on itsenäinen omaisuudenhoitoyhtiö, jolla on riippumaton taloushallinto ja liikkeenjohto. Aktiiviset osakkeenomistajat omistavat huomattavan osuuden yhtiöstä ([42–43] prosenttia).

9

(10)  Pääasiassa lainoja ja kiinteistöjä.

10

(11)  Ainoastaan tytäryhtiöt, joissa omistusosuus on yli 50 prosenttia.

11

(12)  Paketti 1 koostuu vähittäisasiakkaiden ja pienyritysten hyvin hoidetuista lainoista, pois lukien kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvät saamiset. Näiden lainojen nettokirjanpitoarvo on noin 94,6 miljoonaa latia. Vähittäisasiakkaiden ja pk-yritysten määräaikais- ja avistatalletuksia on yhteensä 244 miljoonaa latia.

12

(13)  Paketti 2 koostuu suuryritysten hyvin hoidetuista lainoista, pois lukien kiinteistökehittäjiin ja rakennusyrityksiin liittyvät saamiset. Näiden lainojen nettokirjanpitoarvo on noin 27,4 miljoonaa latia. Suuryritysten määräaikais- ja avistatalletuksia on yhteensä 103 miljoonaa latia.

13

(14)  Luottamuksellinen tieto; poistetut kohdat on merkitty seuraavasti: [...].

14

(15)  Paketti 4 koostuu HipoNIA:n osakkeista ja MLB:n HipoNIA:lle myöntämästä 41,3 miljoonan latin konserninsisäisestä lainasta. Myynnin jälkeen HipoNIA:n jäljelle jääneet omaisuuserät ovat pääasiassa järjestämättömiä lainoja.

15

(16)  Pöytälaatikkoyhtiön ostavalla Hipo Fondin vähemmistöosakkaalla ei ole yhteyksiä tahoon, joka osti Hipo Fondin aiemmin hoitamat omaisuuserät.

16

(17)  Täydentävän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan Latvian viranomaisten oli esitettävä kyseistä sulautumista koskeva toimintasuunnitelma 30 päivänä kesäkuuta 2013 mennessä. Edistyminen on kuitenkin ollut hidasta etenkin siksi, että talous- ja valtiovarainministeriöt eivät ole päässeet sopuun siitä, mikä taho valvoo keskitetyn kehityslaitoksen toimintaa.

17

(18)  Pääomapohjan vahvistamiseen käytettiin vuosina 2010 ja 2012 yhteensä 95,2 miljoonaa latia (70,2 miljoonaa latia + 25 miljoonaa latia).

18

(19)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

19

(20)  Hipolizingsillä on 5 prosentin osuus leasing-markkinoilla ja Hipo Fondilla 4 prosentin osuus toiseen pilariin kuuluvien eläkevarojen hallinnoinnissa.

20

(21)  Keskeiset huomautukset vastaanotettiin 15 päivänä huhtikuuta 2013 ja 3 päivänä kesäkuuta 2013.

21

(22)  Kehityssegmenttiä koskevia tietoja ei ole esitetty yksityiskohtaisesti, koska se ei ole tämän päätöksen kohde.

22

(23)  Katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 153 kappale.

23

(24)  Ks. johdanto-osan 60 kappale.

24

(25)  Ks. esimerkiksi seuraavat komission päätökset: asia N 560/09, päätöksen tekopäivä 25.10.2010, tuki Fionia-pankin likvidoinnille (EUVL C 76, 10.3.2011, s. 3); asia N 194/09, päätöksen tekopäivä 23.4.2010, likvidaatiotuki Bradford & Bingleylle (EUVL C 143, 2.6.2010, s. 22) ja asia NN 39/08, päätöksen tekopäivä 5.11.2008, likvidaatiotuki Roskilde Bankille (EUVL C 12, 17.1.2009, s. 3).

25

(26)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 158 kappale.

26

(27)  Lähde: http://www.swedbank.com/idc/groups/public/@i/@sbg/@gs/@ir/documents/financial/cid_900555.pdf

27

Lähde:

(28)  Ks. johdanto-osan 210 kappale.

28

(29)  Ks. johdanto-osan 212 kappale.

29

(30)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 219 kappale.

30

---

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/18

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1583,

annettu 4 päivänä elokuuta 2014,

tukiohjelmasta SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus (ex N 2/04)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5466)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 5 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 9 päivänä tammikuuta 2004 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikeestaan ottaa Pohjois-Irlannissa käyttöön veronalennus, jota sovelletaan sekä Pohjois-Irlannissa louhittavaan ja siellä kaupallisesti hyödynnettävään neitseelliseen kiviainekseen että jalostettuihin tuotteisiin, jotka ovat peräisin Pohjois-Irlannissa louhitusta ja siellä kaupallisesti hyödynnetystä neitseellisestä kiviaineksesta. Veronalennus myönnetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiviaineksista maksettavasta verosta, jäljempänä ’toimenpide’. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 5 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 9 päivänä tammikuuta 2004 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikeestaan ottaa Pohjois-Irlannissa käyttöön veronalennus, jota sovelletaan sekä Pohjois-Irlannissa louhittavaan ja siellä kaupallisesti hyödynnettävään neitseelliseen kiviainekseen että jalostettuihin tuotteisiin, jotka ovat peräisin Pohjois-Irlannissa louhitusta ja siellä kaupallisesti hyödynnetystä neitseellisestä kiviaineksesta. Veronalennus myönnetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiviaineksista maksettavasta verosta, jäljempänä ’toimenpide’.

| (2) | Toimenpiteestä ilmoitettiin muutoksena alkuperäiseen Pohjois-Irlannissa sovellettuun kiviainesveron alennukseen (2). Komissio hyväksyi alkuperäisen toimenpiteen 24 päivänä huhtikuuta 2002 asiassa N 863/01 tekemällään päätöksellä (3), jäljempänä ’päätös N 863/01’. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteestä ilmoitettiin muutoksena alkuperäiseen Pohjois-Irlannissa sovellettuun kiviainesveron alennukseen (2). Komissio hyväksyi alkuperäisen toimenpiteen 24 päivänä huhtikuuta 2002 asiassa N 863/01 tekemällään päätöksellä (3), jäljempänä ’päätös N 863/01’.

| (3) | Komissio päätti 7 päivänä toukokuuta 2004, jäljempänä ’7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös’, että se ei vastusta ilmoitettua muutettua toimenpidettä (4). |
| --- | --- |

(3)

Komissio päätti 7 päivänä toukokuuta 2004, jäljempänä ’7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös’, että se ei vastusta ilmoitettua muutettua toimenpidettä (4).

| (4) | British Aggregates Association, Healy Bros. Ltd ja David K. Trotter & Sons Ltd hakivat kuitenkin 30 päivänä elokuuta 2004 muutosta 7 päivänä toukokuuta 2004 tehtyyn päätökseen (kanne kirjattiin viitteellä T-359/04). |
| --- | --- |

(4)

British Aggregates Association, Healy Bros. Ltd ja David K. Trotter & Sons Ltd hakivat kuitenkin 30 päivänä elokuuta 2004 muutosta 7 päivänä toukokuuta 2004 tehtyyn päätökseen (kanne kirjattiin viitteellä T-359/04).

| (5) | Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 7 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn päätöksen 9 päivänä syyskuuta 2010 (5). Tuomion mukaan komissio ei voinut laillisesti tehdä päätöstä olla vastustamatta toimenpidettä, koska se ei ollut tutkinut päätöksessä kyseessä olevien kotimaisten tuotteiden ja Irlannista tuotujen tuotteiden välistä mahdollista verosyrjintää. Komissio ei hakenut muutosta tähän tuomioon. |
| --- | --- |

(5)

Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 7 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn päätöksen 9 päivänä syyskuuta 2010 (5). Tuomion mukaan komissio ei voinut laillisesti tehdä päätöstä olla vastustamatta toimenpidettä, koska se ei ollut tutkinut päätöksessä kyseessä olevien kotimaisten tuotteiden ja Irlannista tuotujen tuotteiden välistä mahdollista verosyrjintää. Komissio ei hakenut muutosta tähän tuomioon.

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 15 päivänä joulukuuta 2010 ja 21 päivänä joulukuuta 2011 toimenpidettä koskevia lisätietoja, kuten asiakirjoja, jotka koskivat toimenpiteen soveltamisen keskeyttämistä 1 päivästä joulukuuta 2010 kumoamalla kiviainesveroa koskevat säännökset vuodelta 2004 (Aggregates Levy (Northern Ireland Tax Credit) Regulations 2004, S.I. 2004/1959). |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 15 päivänä joulukuuta 2010 ja 21 päivänä joulukuuta 2011 toimenpidettä koskevia lisätietoja, kuten asiakirjoja, jotka koskivat toimenpiteen soveltamisen keskeyttämistä 1 päivästä joulukuuta 2010 kumoamalla kiviainesveroa koskevat säännökset vuodelta 2004 (Aggregates Levy (Northern Ireland Tax Credit) Regulations 2004, S.I. 2004/1959).

| (7) | Komissio pyysi lisätietoja 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 7 päivänä maaliskuuta 2011 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi lisätietoja 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 7 päivänä maaliskuuta 2011 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuesta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuesta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (9) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(9)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (10) | Komissio sai asianomaisilta osapuolilta kaksi huomautusta, molemmat 23 päivänä syyskuuta 2011. Se toimitti huomautukset 10 päivänä marraskuuta 2011 tiedoksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää vastineensa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset vastaanotettiin 25 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai asianomaisilta osapuolilta kaksi huomautusta, molemmat 23 päivänä syyskuuta 2011. Se toimitti huomautukset 10 päivänä marraskuuta 2011 tiedoksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää vastineensa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset vastaanotettiin 25 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 17 päivänä syyskuuta 2012 ja 10 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2014 ja 7 päivänä helmikuuta 2014. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti pyydetyt tiedot 1 päivänä huhtikuuta 2014 ja 4 päivänä kesäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(11)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 17 päivänä syyskuuta 2012 ja 10 päivänä lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2014 ja 7 päivänä helmikuuta 2014. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti pyydetyt tiedot 1 päivänä huhtikuuta 2014 ja 4 päivänä kesäkuuta 2014.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Kiviainesvero

| (12) | Kiviainesvero (aggregates levy, AGL) on kiviaineksen kaupallisesta hyödyntämisestä kannettava ympäristövero, ja sitä sovelletaan kalliokiveen, hiekkaan ja soraan. Yhdistynyt kuningaskunta otti sen käyttöön 1 päivästä huhtikuuta 2002 ympäristösyiden vuoksi. Sen tarkoitus oli edistää mahdollisimman paljon kierrätyskiviainesten tai muiden neitseellisen kiviaineksen korvaavien tuotteiden käyttöä ja kannustaa neitseellisen kiviaineksen järkevää louhintaa ja käyttöä, sillä se on uusiutumaton luonnonvara. Kiviainesten louhimisesta aiheutuvia ympäristöhaittoja, joita kiviainesveron avulla halutaan rajoittaa, ovat meluhaitat, pöly, biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haitat ja maiseman pilaantuminen. |
| --- | --- |

(12)

Kiviainesvero (aggregates levy, AGL) on kiviaineksen kaupallisesta hyödyntämisestä kannettava ympäristövero, ja sitä sovelletaan kalliokiveen, hiekkaan ja soraan. Yhdistynyt kuningaskunta otti sen käyttöön 1 päivästä huhtikuuta 2002 ympäristösyiden vuoksi. Sen tarkoitus oli edistää mahdollisimman paljon kierrätyskiviainesten tai muiden neitseellisen kiviaineksen korvaavien tuotteiden käyttöä ja kannustaa neitseellisen kiviaineksen järkevää louhintaa ja käyttöä, sillä se on uusiutumaton luonnonvara. Kiviainesten louhimisesta aiheutuvia ympäristöhaittoja, joita kiviainesveron avulla halutaan rajoittaa, ovat meluhaitat, pöly, biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haitat ja maiseman pilaantuminen.

| (13) | Kiviainesveroa sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhittuun neitseelliseen kiviainekseen ja maahantuotuun neitseelliseen kiviaineekseen, kun sitä ensimmäisen kerran käytetään tai myydään Yhdistyneessä kuningaskunnassa (7). Kun alkuperäinen ilmoitus tehtiin, veron määrä oli 1,60 Englannin puntaa tonnilta (8). Kiviainesveroa sovelletaan myös jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn neitseellisen kiviaineksen kaupalliseen hyödyntämiseen. Sitä ei sovelleta jalostettuihin ja kierrätettyihin kiviaineksiin eikä Yhdistyneestä kuningaskunnasta vietyihin neitseellisiin kiviaineksiin. |
| --- | --- |

(13)

Kiviainesveroa sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhittuun neitseelliseen kiviainekseen ja maahantuotuun neitseelliseen kiviaineekseen, kun sitä ensimmäisen kerran käytetään tai myydään Yhdistyneessä kuningaskunnassa (7). Kun alkuperäinen ilmoitus tehtiin, veron määrä oli 1,60 Englannin puntaa tonnilta (8). Kiviainesveroa sovelletaan myös jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn neitseellisen kiviaineksen kaupalliseen hyödyntämiseen. Sitä ei sovelleta jalostettuihin ja kierrätettyihin kiviaineksiin eikä Yhdistyneestä kuningaskunnasta vietyihin neitseellisiin kiviaineksiin.

2.2   Alkuperäinen kiviainesveron alennus Pohjois-Irlannissa

| (14) | Komissio katsoi päätöksessään N 863/01, että kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa oli valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (9), jäljempänä ’vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat’, E.3.2 jakson mukainen. Hyväksyttyä tukea myönnettiin veronalennusohjelman muodossa alenevasti viiden vuoden ajan (2002–2007). Pohjois-Irlannissa sovellettu alkuperäinen kiviainesveron alennus kattoi ainoastaan jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn kiviaineksen kaupallisen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio katsoi päätöksessään N 863/01, että kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa oli valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (9), jäljempänä ’vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat’, E.3.2 jakson mukainen. Hyväksyttyä tukea myönnettiin veronalennusohjelman muodossa alenevasti viiden vuoden ajan (2002–2007). Pohjois-Irlannissa sovellettu alkuperäinen kiviainesveron alennus kattoi ainoastaan jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn kiviaineksen kaupallisen hyödyntämisen.

2.3   Muutettu kiviainesveron alennus Pohjois-Irlannissa

| (15) | Tämä päätös koskee pelkästään Pohjois-Irlannissa sovellettua muutettua kiviainesveron alennusta, jota sovellettiin sekä Pohjois-Irlannissa louhittuun ja siellä kaupallisesti hyödynnettyyn neitseelliseen kiviainekseen että jalostettuihin tuotteisiin, jotka olivat peräisin Pohjois-Irlannissa louhitusta ja siellä kaupallisesti hyödynnetystä neitseellisestä kiviaineksesta. |
| --- | --- |

(15)

Tämä päätös koskee pelkästään Pohjois-Irlannissa sovellettua muutettua kiviainesveron alennusta, jota sovellettiin sekä Pohjois-Irlannissa louhittuun ja siellä kaupallisesti hyödynnettyyn neitseelliseen kiviainekseen että jalostettuihin tuotteisiin, jotka olivat peräisin Pohjois-Irlannissa louhitusta ja siellä kaupallisesti hyödynnetystä neitseellisestä kiviaineksesta.

2.3.1   Muuttaminen

| (16) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 12–14 kappaleessa todettiin, Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, että Pohjois-Irlannin erityisolosuhteiden vuoksi kiviainesveron alennuksen kattavuutta olisi laajennettava Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(16)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 12–14 kappaleessa todettiin, Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, että Pohjois-Irlannin erityisolosuhteiden vuoksi kiviainesveron alennuksen kattavuutta olisi laajennettava Pohjois-Irlannissa.

| (17) | Alkuperäistä veronalennusohjelmaa (kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto) muutettiin. Veronalennusta sovellettiin kaikenlaiseen neitseelliseen kiviainekseen, toisin sanoen ei pelkästään jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytettävään kiviainekseen, kuten oli alkuperäisen veronalennuksen laita päätöksessä N 863/01, vaan myös käsittelemättömänä suoraan käytettävään neitseelliseen kiviainekseen (10). |
| --- | --- |

(17)

Alkuperäistä veronalennusohjelmaa (kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto) muutettiin. Veronalennusta sovellettiin kaikenlaiseen neitseelliseen kiviainekseen, toisin sanoen ei pelkästään jalostettujen tuotteiden valmistuksessa käytettävään kiviainekseen, kuten oli alkuperäisen veronalennuksen laita päätöksessä N 863/01, vaan myös käsittelemättömänä suoraan käytettävään neitseelliseen kiviainekseen (10).

| (18) | Veronalennus oli 80 prosenttia muuten maksettavasta kiviainesveron tasosta, ja sen oli määrä olla siirtymävaiheen järjestely. Alennus tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2004, ja sitä oli määrä soveltaa 31 päivään maaliskuuta 2011 (eli yhdeksän vuotta siitä, kun kiviainesvero otettiin käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 2002). |
| --- | --- |

(18)

Veronalennus oli 80 prosenttia muuten maksettavasta kiviainesveron tasosta, ja sen oli määrä olla siirtymävaiheen järjestely. Alennus tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2004, ja sitä oli määrä soveltaa 31 päivään maaliskuuta 2011 (eli yhdeksän vuotta siitä, kun kiviainesvero otettiin käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 2002).

| (19) | Veronalennusohjelman soveltaminen keskeytettiin 1 päivänä joulukuuta 2010. |
| --- | --- |

(19)

Veronalennusohjelman soveltaminen keskeytettiin 1 päivänä joulukuuta 2010.

2.3.2   Ympäristösopimukset

| (20) | Tehostaakseen haluttujen ympäristötavoitteiden saavuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettivat veronalennuksen ehdoksi sen, että hakijat tekivät ja noudattivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa neuvoteltuja sopimuksia, joissa ne velvoitettiin osallistumaan ympäristönsuojelun tason parantamista koskevaan ohjelmaan veronalennuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(20)

Tehostaakseen haluttujen ympäristötavoitteiden saavuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettivat veronalennuksen ehdoksi sen, että hakijat tekivät ja noudattivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa neuvoteltuja sopimuksia, joissa ne velvoitettiin osallistumaan ympäristönsuojelun tason parantamista koskevaan ohjelmaan veronalennuksen voimassaoloaikana.

| (21) | Veronalennusohjelman keskeiset edellytykset olivat seuraavat:






  a) | vaaditut rakennus- ja ympäristöluvat yms. oli hankittu kunkin tukikelpoisen toimipaikan osalta; ja |
| --- | --- | --- |

(21)

Veronalennusohjelman keskeiset edellytykset olivat seuraavat:

a)

vaaditut rakennus- ja ympäristöluvat yms. oli hankittu kunkin tukikelpoisen toimipaikan osalta; ja

| b) | toiminnanharjoittajan oli rekisteröidyttävä ympäristötarkastusjärjestelmään. Ensimmäinen tarkastus oli tilattava ja suoritettava 12 kuukauden kuluessa ohjelmaan hyväksymisestä ja sitä oli päivitettävä sen jälkeen kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

b)

toiminnanharjoittajan oli rekisteröidyttävä ympäristötarkastusjärjestelmään. Ensimmäinen tarkastus oli tilattava ja suoritettava 12 kuukauden kuluessa ohjelmaan hyväksymisestä ja sitä oli päivitettävä sen jälkeen kahden vuoden välein.

| (22) | Kukin sopimus muokattiin louhimon olosuhteiden mukaisesti, ottaen huomioon esimerkiksi vallitsevat standardit ja parannusmahdollisuudet. Tarkastetut osatekijät olivat seuraavat: ilmanlaatu; arkeologia ja geologinen monimuotoisuus; biologinen monimuotoisuus; räjäytystyöt; yhteisövastuu; pöly; energiatehokkuus; pohjavesi; maisema ja visuaaliset haitat; melu; öljyn ja kemikaalien varastointi ja käsittely; ennallistaminen ja jälkitoimet; primäärisen kiviaineksen korvaavien tuotteiden käyttö; pintavesi; liikenteen vaikutukset toimipaikan ulkopuolella; ja jätehuolto. |
| --- | --- |

(22)

Kukin sopimus muokattiin louhimon olosuhteiden mukaisesti, ottaen huomioon esimerkiksi vallitsevat standardit ja parannusmahdollisuudet. Tarkastetut osatekijät olivat seuraavat: ilmanlaatu; arkeologia ja geologinen monimuotoisuus; biologinen monimuotoisuus; räjäytystyöt; yhteisövastuu; pöly; energiatehokkuus; pohjavesi; maisema ja visuaaliset haitat; melu; öljyn ja kemikaalien varastointi ja käsittely; ennallistaminen ja jälkitoimet; primäärisen kiviaineksen korvaavien tuotteiden käyttö; pintavesi; liikenteen vaikutukset toimipaikan ulkopuolella; ja jätehuolto.

| (23) | Pohjois-Irlannin ympäristöministeriö vastasi näiden sopimusten seurannasta, ja veronalennus peruutettiin niiltä yrityksiltä, joiden osalta todettiin merkittäviä puutteita. |
| --- | --- |

(23)

Pohjois-Irlannin ympäristöministeriö vastasi näiden sopimusten seurannasta, ja veronalennus peruutettiin niiltä yrityksiltä, joiden osalta todettiin merkittäviä puutteita.

2.3.3   Kiviainesten tuotantokustannukset, myyntihinta ja kysynnän hintajousto

| (24) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kiviainesten tuotantokustannukset vaihtelivat merkittävästi louhimosta riippuen, ja sama päti myös hintoihin (11). Taulukossa 1 on tiivistelmä erityyppisten kiviainesten keskimääräisestä myyntihinnasta vapaasti louhimolta (12). Myös voittomarginaalit vaihtelivat, mutta alan edustajat arvioivat, että 2–5 prosenttia oli tyypillinen taso.

  Taulukko 1


  Myyntihinta







  Kalliokivityyppi | Hinta vapaasti louhimolta ennen veroja (puntaa/tonni) |
| --- | --- | --- |
| Basaltti | 4,21 |
| Hiekkakivi | 4,37 |
| Kalkkikivi | 3,72 |
| Hiekka ja sora | 4,80 |
| Muu | 5,57 |
| Painotettu keskihinta | 4,42 |

(24)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kiviainesten tuotantokustannukset vaihtelivat merkittävästi louhimosta riippuen, ja sama päti myös hintoihin (11). Taulukossa 1 on tiivistelmä erityyppisten kiviainesten keskimääräisestä myyntihinnasta vapaasti louhimolta (12). Myös voittomarginaalit vaihtelivat, mutta alan edustajat arvioivat, että 2–5 prosenttia oli tyypillinen taso.

Taulukko 1

Myyntihinta

Kalliokivityyppi

Hinta vapaasti louhimolta ennen veroja (puntaa/tonni)

Basaltti

4,21

Hiekkakivi

4,37

Kalkkikivi

3,72

Hiekka ja sora

4,80

Muu

5,57

Painotettu keskihinta

4,42

| (25) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja kiviainesten tuotantokustannuksista Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa. Sähkö- ja rakennuslupakustannukset ovat Pohjois-Irlannissa korkeammat kuin Isossa-Britanniassa. Pienen tai keskisuuren yrityksen sähkökustannukset ovat Pohjois-Irlannissa keskimäärin noin 14 pennyä kilowattitunnilta ja koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa 11 pennyä kilowattitunnilta. Suuret ja erittäin suuret sähkönkuluttajat maksavat Pohjois-Irlannissa keskimäärin 10 pennyä kilowattitunnilta verrattuna noin 8 pennyyn kilowattitunnilta koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alan edustajien toimittamien arvioiden mukaan sähkö- ja polttoainekustannukset ovat noin 30–46 pennyä kultakin tuotetulta kiviainestonnilta. Lisäksi Pohjois-Irlannin louhimoiden rakennuslupakustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin vastaavat kustannukset Isossa-Britanniassa ja Irlannissa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti kustannusvertailuja lausuntonsa tueksi. |
| --- | --- |

(25)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja kiviainesten tuotantokustannuksista Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa. Sähkö- ja rakennuslupakustannukset ovat Pohjois-Irlannissa korkeammat kuin Isossa-Britanniassa. Pienen tai keskisuuren yrityksen sähkökustannukset ovat Pohjois-Irlannissa keskimäärin noin 14 pennyä kilowattitunnilta ja koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa 11 pennyä kilowattitunnilta. Suuret ja erittäin suuret sähkönkuluttajat maksavat Pohjois-Irlannissa keskimäärin 10 pennyä kilowattitunnilta verrattuna noin 8 pennyyn kilowattitunnilta koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alan edustajien toimittamien arvioiden mukaan sähkö- ja polttoainekustannukset ovat noin 30–46 pennyä kultakin tuotetulta kiviainestonnilta. Lisäksi Pohjois-Irlannin louhimoiden rakennuslupakustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin vastaavat kustannukset Isossa-Britanniassa ja Irlannissa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti kustannusvertailuja lausuntonsa tueksi.

| (26) | Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian välisten yleisten hintaerojen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että Pohjois-Irlannin toimittajat eivät ole koskaan voineet veloittaa samoja hintoja kuin Ison-Britannian toimittajat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet tämän vuosina 2001–2008 Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa veloitettujen kiviainesten keskimääräisten hintojen avulla. Täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi sen vuoksi ollut paljon suurempi jo ennestään taantuvilla markkinoilla. Koska kustannuksia ei ole pystytty siirtämään asiakkaille, se on ollut merkittävä historiallinen syy siihen, miksi ympäristönsuojelutason parantamiseen tähtääviä investointeja ei ole tehty. Tätä selittävät taloudelliset (markkinoiden hajanaisuus) ja geologiset tekijät. |
| --- | --- |

(26)

Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian välisten yleisten hintaerojen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että Pohjois-Irlannin toimittajat eivät ole koskaan voineet veloittaa samoja hintoja kuin Ison-Britannian toimittajat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet tämän vuosina 2001–2008 Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa veloitettujen kiviainesten keskimääräisten hintojen avulla. Täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi sen vuoksi ollut paljon suurempi jo ennestään taantuvilla markkinoilla. Koska kustannuksia ei ole pystytty siirtämään asiakkaille, se on ollut merkittävä historiallinen syy siihen, miksi ympäristönsuojelutason parantamiseen tähtääviä investointeja ei ole tehty. Tätä selittävät taloudelliset (markkinoiden hajanaisuus) ja geologiset tekijät.

| (27) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tarkempia tietoja kiviainesten keskihinnoista. Näyttää siltä, että ellei ole kyse erittäin arvokkaista erikoiskiviaineksista, ei ole taloudellisesti kannattavaa kuljettaa kiviaineksia Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan tai edes Ison-Britannian sisällä esimerkiksi Skotlannista Lontoossa käytettäväksi. Taulukossa 2 esitetään keskihinnat vapaasti louhimolta Pohjois-Irlannin osalta vuosina 2006–2011 ja Ison-Britannian osalta vuosina 2006–2012.

  Taulukko 2
   (13)


  Keskihinnat vapaasti louhimolta










  Vuosi | Tonnihinta Pohjois-Irlannissa (GBP) | Tonnihinta Isossa-Britanniassa (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hiekka ja sora | Murskatut kalliokivet | Hiekka ja sora | Murskatut kalliokivet |
| 2006 | 3,81 | 3,60 | 9,18 | 7,34 |
| 2007 | 4,68 | 4,07 | 9,08 | 7,01 |
| 2008 | 3,74 | 4,84 | 10,05 | 8,11 |
| 2009 | 4,80 | 4,30 | 10,04 | 8,03 |
| 2010 | 3,38 | 4,25 | 10,47 | 7,90 |
| 2011 | 2,93 | 4,30 | 10,70 | 7,77 |
| 2012 | | | 10,02 | 8,28 |

(27)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tarkempia tietoja kiviainesten keskihinnoista. Näyttää siltä, että ellei ole kyse erittäin arvokkaista erikoiskiviaineksista, ei ole taloudellisesti kannattavaa kuljettaa kiviaineksia Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan tai edes Ison-Britannian sisällä esimerkiksi Skotlannista Lontoossa käytettäväksi. Taulukossa 2 esitetään keskihinnat vapaasti louhimolta Pohjois-Irlannin osalta vuosina 2006–2011 ja Ison-Britannian osalta vuosina 2006–2012.

Taulukko 2
   (13)

Keskihinnat vapaasti louhimolta

Vuosi

Tonnihinta Pohjois-Irlannissa (GBP)

Tonnihinta Isossa-Britanniassa (GBP)

Hiekka ja sora

Murskatut kalliokivet

Hiekka ja sora

Murskatut kalliokivet

2006

3,81

3,60

9,18

7,34

2007

4,68

4,07

9,08

7,01

2008

3,74

4,84

10,05

8,11

2009

4,80

4,30

10,04

8,03

2010

3,38

4,25

10,47

7,90

2011

2,93

4,30

10,70

7,77

2012

10,02

8,28

| (28) | Hintoja koskevien tarkempien tietojen perusteella voidaan päätellä, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat jo tehneet (johdanto-osan 26 kappale), että täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi ollut paljon suurempi jo taantuvilla markkinoilla. Tiedot osoittavat, että Pohjois-Irlannista peräisin oleva hiekka ja sora tai murskattu kalliokiviaines ei pystyisi kilpailemaan keskihinnoilla Isossa-Britanniassa, kun otetaan huomioon merikuljetuskustannukset, jotka ovat [...] (14) Englannin puntaa tonnilta. Kiviaineksen yleisesti alhainen hinta estää sen myynnin kaukaisemmilla markkinoilla, sillä vaikka hinta olisi [...] puntaa tonnilta, [...] mailin matka lisäisi vapaasti louhimolta -hintaa lähes [...] prosenttia. Useimmissa tapauksissa on todennäköistä, että lähempänä oleva louhimo voisi tarjota kilpailukykyisemmän hinnan. |
| --- | --- |

(28)

Hintoja koskevien tarkempien tietojen perusteella voidaan päätellä, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat jo tehneet (johdanto-osan 26 kappale), että täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi ollut paljon suurempi jo taantuvilla markkinoilla. Tiedot osoittavat, että Pohjois-Irlannista peräisin oleva hiekka ja sora tai murskattu kalliokiviaines ei pystyisi kilpailemaan keskihinnoilla Isossa-Britanniassa, kun otetaan huomioon merikuljetuskustannukset, jotka ovat [...] (14) Englannin puntaa tonnilta. Kiviaineksen yleisesti alhainen hinta estää sen myynnin kaukaisemmilla markkinoilla, sillä vaikka hinta olisi [...] puntaa tonnilta, [...] mailin matka lisäisi vapaasti louhimolta -hintaa lähes [...] prosenttia. Useimmissa tapauksissa on todennäköistä, että lähempänä oleva louhimo voisi tarjota kilpailukykyisemmän hinnan.

| (29) | Kysynnän hintajoustosta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että kiviainesten kysynnän hintajousto vaihtelee 0,2:sta 0,5:een. Yhdistyneen kuningaskunnan selvitys kiviainesten määrää ja hintoja koskevista tiedoista Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa viittaa siihen, että useimpien kiviaineslajien hintajousto vaihteli melkein nollasta noin 0,52:een. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että Yhdistyneen kuningaskunnan manteretta koskevia kysynnän hintajouston arvioita ei voida soveltaa Pohjois-Irlantiin näiden kaksien markkinoiden välisten erojen vuoksi. Tämän vuoksi alustavasti toimitetut luvut eivät päde Pohjois-Irlannin markkinoihin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat, että ne olivat yrittäneet määrittää hintajouston pelkästään Pohjois-Irlannin osalta, mutta että laskennassa tarvittavia tietoja ei ollut. |
| --- | --- |

(29)

Kysynnän hintajoustosta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että kiviainesten kysynnän hintajousto vaihtelee 0,2:sta 0,5:een. Yhdistyneen kuningaskunnan selvitys kiviainesten määrää ja hintoja koskevista tiedoista Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa viittaa siihen, että useimpien kiviaineslajien hintajousto vaihteli melkein nollasta noin 0,52:een. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että Yhdistyneen kuningaskunnan manteretta koskevia kysynnän hintajouston arvioita ei voida soveltaa Pohjois-Irlantiin näiden kaksien markkinoiden välisten erojen vuoksi. Tämän vuoksi alustavasti toimitetut luvut eivät päde Pohjois-Irlannin markkinoihin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat, että ne olivat yrittäneet määrittää hintajouston pelkästään Pohjois-Irlannin osalta, mutta että laskennassa tarvittavia tietoja ei ollut.

| (30) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja, jotka osoittivat, kuinka hintaerot vaikuttavat kysyntään Pohjois-Irlannin markkinoilla. Nämä tiedot oli saatu neljältä Pohjois-Irlannin viidestä suurimmasta louhinta-alan yrityksestä. Koska kuljetuskustannukset rajoittavat usein sitä, millä markkinoilla louhimot voivat myydä tuotteita kilpailukykyiseen hintaan, hintojen ja markkinaosuuksien välistä suoraa korrelaatiota oli vaikea määrittää. Kysyntä ja markkinaosuus reagoivat todennäköisemmin suurten paikallisten rakennushankkeiden käynnistämiseen tai päättämiseen kuin kansallisiin hintaeroihin. Lisäksi ne yritykset, joilla on suurin markkinaosuus Pohjois-Irlannissa, myyvät joskus myös korkeampilaatuisia erikoistuotteita, jolloin tuottajien vertailu markkinasuuntausten määrittämiseksi ei antaisi tarkkaa tulosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että hintaerot vaikuttavat kysyntään, mutta pikemminkin paikallisella tasolla. Yritykset, jotka toimivat lähellä Irlannin rajaa eli enintään noin 23 mailin päässä rajasta, osoittivat, että niiden myynti supistui huomattavasti, kun ne nostivat hintoja. Erityisiä tietoja toimitettiin [...]:n ja [...]:n osalta. Taulukosta 3 ilmenee hinnanmuutosten vaikutus [...]:ssa ja [...]:n [...]:ssa sijaitsevassa toimipaikassa vuosina 2009–2013. Myyntimäärät ja tulot ovat supistuneet huomattavasti sen jälkeen kun veronalennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010. Kun kiviainesvero pyrittiin siirtämään asiakkaille täysimääräisesti, [...] ja [...]:n [...] sijaitseva toimipaikka menetti [...] prosenttia myynnistään, mikä merkitsi myynnin huomattavaa supistumista.

  Taulukko 3


  Hinnanmuutosten vaikutus [...]:ssa ja [...]:n [...]:ssa sijaitsevassa toimipaikassa vuosina 2009–2013









  Vuosi | Tonnia | Myynti | Keskihinta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | (...) | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) |

(30)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja, jotka osoittivat, kuinka hintaerot vaikuttavat kysyntään Pohjois-Irlannin markkinoilla. Nämä tiedot oli saatu neljältä Pohjois-Irlannin viidestä suurimmasta louhinta-alan yrityksestä. Koska kuljetuskustannukset rajoittavat usein sitä, millä markkinoilla louhimot voivat myydä tuotteita kilpailukykyiseen hintaan, hintojen ja markkinaosuuksien välistä suoraa korrelaatiota oli vaikea määrittää. Kysyntä ja markkinaosuus reagoivat todennäköisemmin suurten paikallisten rakennushankkeiden käynnistämiseen tai päättämiseen kuin kansallisiin hintaeroihin. Lisäksi ne yritykset, joilla on suurin markkinaosuus Pohjois-Irlannissa, myyvät joskus myös korkeampilaatuisia erikoistuotteita, jolloin tuottajien vertailu markkinasuuntausten määrittämiseksi ei antaisi tarkkaa tulosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että hintaerot vaikuttavat kysyntään, mutta pikemminkin paikallisella tasolla. Yritykset, jotka toimivat lähellä Irlannin rajaa eli enintään noin 23 mailin päässä rajasta, osoittivat, että niiden myynti supistui huomattavasti, kun ne nostivat hintoja. Erityisiä tietoja toimitettiin [...]:n ja [...]:n osalta. Taulukosta 3 ilmenee hinnanmuutosten vaikutus [...]:ssa ja [...]:n [...]:ssa sijaitsevassa toimipaikassa vuosina 2009–2013. Myyntimäärät ja tulot ovat supistuneet huomattavasti sen jälkeen kun veronalennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010. Kun kiviainesvero pyrittiin siirtämään asiakkaille täysimääräisesti, [...] ja [...]:n [...] sijaitseva toimipaikka menetti [...] prosenttia myynnistään, mikä merkitsi myynnin huomattavaa supistumista.

Taulukko 3

Hinnanmuutosten vaikutus [...]:ssa ja [...]:n [...]:ssa sijaitsevassa toimipaikassa vuosina 2009–2013

Vuosi

Tonnia

Myynti

Keskihinta

2009

(...)

(...)

(...)

2010

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

| (31) | Myös Irlannin rajan lähellä olevien, jalostettujen tuotteiden tuotantopaikkojen myynti supistui huomattavasti, kun ne yrittivät siirtää kiviainesveron täysimääräisesti asiakkaille. Esimerkiksi [...]:n [...] [...]:ssa, joka sijaitsee vain mailin päässä rajasta, tuotanto väheni [...] m3:stä vuonna 2005 vain [...] m3:iin vuonna 2013 sen kiviaineshintojen korotuksen vuoksi. |
| --- | --- |

(31)

Myös Irlannin rajan lähellä olevien, jalostettujen tuotteiden tuotantopaikkojen myynti supistui huomattavasti, kun ne yrittivät siirtää kiviainesveron täysimääräisesti asiakkaille. Esimerkiksi [...]:n [...] [...]:ssa, joka sijaitsee vain mailin päässä rajasta, tuotanto väheni [...] m3:stä vuonna 2005 vain [...] m3:iin vuonna 2013 sen kiviaineshintojen korotuksen vuoksi.

| (32) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja infrastruktuuri- ja muiden julkisten alojen töiden kehityksestä vuosina 2000–2012. Tämän kehityksen mukaan julkisten töiden tuotanto kasvoi vuosina 2007–2009, supistui sen jälkeen ja kasvoi taas hieman vuonna 2012. Komissio kuitenkin huomauttaa, että rakennustöihin on yleisesti vaikuttanut talouden laskusuhdanne, joten mainittua kehitystä ei voida ottaa yksistään huomioon, sillä se voi johtua talouden tilanteesta ja rakennusmarkkinoiden kehityksestä. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja infrastruktuuri- ja muiden julkisten alojen töiden kehityksestä vuosina 2000–2012. Tämän kehityksen mukaan julkisten töiden tuotanto kasvoi vuosina 2007–2009, supistui sen jälkeen ja kasvoi taas hieman vuonna 2012. Komissio kuitenkin huomauttaa, että rakennustöihin on yleisesti vaikuttanut talouden laskusuhdanne, joten mainittua kehitystä ei voida ottaa yksistään huomioon, sillä se voi johtua talouden tilanteesta ja rakennusmarkkinoiden kehityksestä.

| (33) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet myös tarjoushintoja koskevia tietoja vuosilta 2007–2013 Pohjois-Irlannin tiehallinnon (Northern Ireland Roads Procurement Department) ostamien kiviainesten osalta (taulukko 4), mukaan lukien kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tielaitoksen paikallisvarastoihin suuntautuneista kuljetuksista. Tiedot osoittavat selvästi, että sen jälkeen kun kiviainesveron alennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010, hinnat ovat joko alentuneet, joskus merkittävästikin, tai hieman kohonneet, mutta täysimääräisen kiviainesveron määrää (1,95 puntaa) huomattavasti vähemmän. Tämä osoittaa, että Pohjois-Irlannin kiviainestuottajat eivät pystyneet siirtämään kiviainesveroa asiakkailleen edes silloin, kun oli kyse myynnistä julkiselle sektorille. Tämä seikka korostuu siksi, että talouden laskusuhdanne ei vaikuta julkiseen sektoriin yhtä todennäköisesti ja julkisen sektorin, kuten tiehallinnon, toteuttamien rakennustöiden osuus kasvoi kiviainesten kokonaiskysynnässä.

  Taulukko 4


  Pohjois-Irlannin tiehallinnon ostamien kiviainesten tarjoushinnat vuosina 2007–2013









  Vuosi | 10 mm:n murske (GBP) | Betonihiekka (GBP) | Kolmostyypin kivi (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 8,43 | 9,52 | 4,67 |
| 2008 | 8,49 | 9,52 | 4,70 |
| 2009 | (...) | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) |

(33)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet myös tarjoushintoja koskevia tietoja vuosilta 2007–2013 Pohjois-Irlannin tiehallinnon (Northern Ireland Roads Procurement Department) ostamien kiviainesten osalta (taulukko 4), mukaan lukien kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tielaitoksen paikallisvarastoihin suuntautuneista kuljetuksista. Tiedot osoittavat selvästi, että sen jälkeen kun kiviainesveron alennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010, hinnat ovat joko alentuneet, joskus merkittävästikin, tai hieman kohonneet, mutta täysimääräisen kiviainesveron määrää (1,95 puntaa) huomattavasti vähemmän. Tämä osoittaa, että Pohjois-Irlannin kiviainestuottajat eivät pystyneet siirtämään kiviainesveroa asiakkailleen edes silloin, kun oli kyse myynnistä julkiselle sektorille. Tämä seikka korostuu siksi, että talouden laskusuhdanne ei vaikuta julkiseen sektoriin yhtä todennäköisesti ja julkisen sektorin, kuten tiehallinnon, toteuttamien rakennustöiden osuus kasvoi kiviainesten kokonaiskysynnässä.

Taulukko 4

Pohjois-Irlannin tiehallinnon ostamien kiviainesten tarjoushinnat vuosina 2007–2013

Vuosi

10 mm:n murske (GBP)

Betonihiekka (GBP)

Kolmostyypin kivi (GBP)

2007

8,43

9,52

4,67

2008

8,49

9,52

4,70

2009

(...)

(...)

(...)

2010

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

2.3.4   Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat

| (34) | Koska ainoastaan Pohjois-Irlannin – ei koko Yhdistyneen kuningaskunnan – louhimot hyötyivät kiviainesveron alennuksesta, Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja siitä, miksi Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat ovat Yhdistyneen kuningaskunnan yleisistä markkinoista erilliset maantieteelliset markkinat ja miten ne eroavat toisistaan. |
| --- | --- |

(34)

Koska ainoastaan Pohjois-Irlannin – ei koko Yhdistyneen kuningaskunnan – louhimot hyötyivät kiviainesveron alennuksesta, Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja siitä, miksi Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat ovat Yhdistyneen kuningaskunnan yleisistä markkinoista erilliset maantieteelliset markkinat ja miten ne eroavat toisistaan.

| (35) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian kiviainesmarkkinat ovat erilliset ja poikkeavat toisistaan ja että ne ovat erittäin vähän yhteydessä toisiinsa. Kiviainesmarkkinat ovat luonteeltaan usein paikalliset, sillä aineksen kuljetuskustannukset ovat suhteellisen suuret verrattuna myyntihintaan. Saatavilla olevien liikenneministeriön tietojen perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat laskeneet, että kiviainestonnin maantiekuljetusten kustannukset ovat keskimäärin 0,855 puntaa tonnilta mailia kohti. Kiviainestuotteiden alhainen hinta tarkoittaa sitä, että pitkähköt matkat heikentävät näiden tuotteiden kilpailukykyä verrattuna asiakasta lähempänä olevista louhimoista peräisin olevaan kiviainekseen. Lisäksi kiviainesten viejät ovat arvioineet, että kiviaineksen kuljettaminen meritse Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan maksaisi noin [...] puntaa tonnilta. Merirahdin lisäksi tulisi maantierahti louhimolta lähtösatamaan ja tulosatamasta käyttöpaikalle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet, että kiviaineksen kuljettaminen Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan on taloudellisesti kannattavaa vain silloin kun on kyse erikoisemmista värillisistä kivistä tai kalliimmista kiviaineksista. On arvioitu, että jopa näiden ainesten osalta on todennäköistä, että tiekuljetus Isossa-Britanniassa sijaitsevasta satamasta lähimmille asfalttitehtaille aiheuttaa [...]–[...] punnan lisäkustannukset tonnia kohden. |
| --- | --- |

(35)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian kiviainesmarkkinat ovat erilliset ja poikkeavat toisistaan ja että ne ovat erittäin vähän yhteydessä toisiinsa. Kiviainesmarkkinat ovat luonteeltaan usein paikalliset, sillä aineksen kuljetuskustannukset ovat suhteellisen suuret verrattuna myyntihintaan. Saatavilla olevien liikenneministeriön tietojen perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat laskeneet, että kiviainestonnin maantiekuljetusten kustannukset ovat keskimäärin 0,855 puntaa tonnilta mailia kohti. Kiviainestuotteiden alhainen hinta tarkoittaa sitä, että pitkähköt matkat heikentävät näiden tuotteiden kilpailukykyä verrattuna asiakasta lähempänä olevista louhimoista peräisin olevaan kiviainekseen. Lisäksi kiviainesten viejät ovat arvioineet, että kiviaineksen kuljettaminen meritse Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan maksaisi noin [...] puntaa tonnilta. Merirahdin lisäksi tulisi maantierahti louhimolta lähtösatamaan ja tulosatamasta käyttöpaikalle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet, että kiviaineksen kuljettaminen Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan on taloudellisesti kannattavaa vain silloin kun on kyse erikoisemmista värillisistä kivistä tai kalliimmista kiviaineksista. On arvioitu, että jopa näiden ainesten osalta on todennäköistä, että tiekuljetus Isossa-Britanniassa sijaitsevasta satamasta lähimmille asfalttitehtaille aiheuttaa [...]–[...] punnan lisäkustannukset tonnia kohden.

| (36) | Kiviainesten tarjonnassa on paljon eroja Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian välillä, mikä johtuu sekä ainesten saatavuudesta että eri louhimoyritysten lukumäärästä. Geologisten olosuhteiden vuoksi Pohjois-Irlannissa on laajin kivilajivalikoima verrattuna muihin vastaavankokoisiin alueisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Louhimot jakautuvat suhteellisen tasaisesti eri puolille Pohjois-Irlantia. Vaikka tiettyjen kivilajien suurimmat esiintymät vaihtelevat kreivikunnittain, murskatut kiviainekset ovat suurelta osin keskenään vaihdettavissa, mikä takaa sen, että kiviainekseksi sopivaa kalliokiveä on runsaasti koko alueella. Sen sijaan Isossa-Britanniassa ei ole samaa geologista vaihtelevuutta. Erilaisten, tasaisesti eri puolilla maata ja lähellä kaikkia suuria markkinoita sijaitsevien runsaiden kiviesiintymien vuoksi Pohjois-Irlannissa on huomattavasti suurempi valikoima keskenään vaihdettavissa olevia tuotteita kuin Ison-Britannian markkinoilla. Tämän vuoksi kilpailu on kovempaa Pohjois-Irlannissa, mikä vähentää pohjoisirlantilaisten kiviainesten tuottajien mahdollisuuksia korottaa hintojaan. |
| --- | --- |

(36)

Kiviainesten tarjonnassa on paljon eroja Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian välillä, mikä johtuu sekä ainesten saatavuudesta että eri louhimoyritysten lukumäärästä. Geologisten olosuhteiden vuoksi Pohjois-Irlannissa on laajin kivilajivalikoima verrattuna muihin vastaavankokoisiin alueisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Louhimot jakautuvat suhteellisen tasaisesti eri puolille Pohjois-Irlantia. Vaikka tiettyjen kivilajien suurimmat esiintymät vaihtelevat kreivikunnittain, murskatut kiviainekset ovat suurelta osin keskenään vaihdettavissa, mikä takaa sen, että kiviainekseksi sopivaa kalliokiveä on runsaasti koko alueella. Sen sijaan Isossa-Britanniassa ei ole samaa geologista vaihtelevuutta. Erilaisten, tasaisesti eri puolilla maata ja lähellä kaikkia suuria markkinoita sijaitsevien runsaiden kiviesiintymien vuoksi Pohjois-Irlannissa on huomattavasti suurempi valikoima keskenään vaihdettavissa olevia tuotteita kuin Ison-Britannian markkinoilla. Tämän vuoksi kilpailu on kovempaa Pohjois-Irlannissa, mikä vähentää pohjoisirlantilaisten kiviainesten tuottajien mahdollisuuksia korottaa hintojaan.

| (37) | Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, Pohjois-Irlannissa sijaitsevien riippumattomien louhimoiden huomattavasti suurempi osuus ja louhimoiden suurempi lukumäärä neliömailia kohden varmistavat myös sen, että kiviainesten toimittajien välillä on enemmän kilpailua. Isossa-Britanniassa viisi suurinta yritystä toimittaa yli 75 prosenttia kaikesta kiviaineksesta (15). Sen sijaan Pohjois-Irlannissa viiden suurimman yrityksen osuus on arviolta vain 39 prosenttia kaikesta siellä tuotetusta kiviaineksesta. |
| --- | --- |

(37)

Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, Pohjois-Irlannissa sijaitsevien riippumattomien louhimoiden huomattavasti suurempi osuus ja louhimoiden suurempi lukumäärä neliömailia kohden varmistavat myös sen, että kiviainesten toimittajien välillä on enemmän kilpailua. Isossa-Britanniassa viisi suurinta yritystä toimittaa yli 75 prosenttia kaikesta kiviaineksesta (15). Sen sijaan Pohjois-Irlannissa viiden suurimman yrityksen osuus on arviolta vain 39 prosenttia kaikesta siellä tuotetusta kiviaineksesta.

| (38) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että kyseisille kaksille markkinoille on ollut ominaista kiviainesten erilaiset kysyntäsuuntaukset, sillä kiviainesten kysyntä on taloudellisen laskusuhdanteen aikana ja sen jälkeen supistunut Pohjois-Irlannissa huomattavasti enemmän kuin Isossa-Britanniassa. Lisäksi on otettava huomioon, että rakennustoiminnan ja kiviainesten kysynnän vähentyessä louhimoyritysten välinen kilpailu jäljellä olevasta kysynnästä kiristyy. |
| --- | --- |

(38)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että kyseisille kaksille markkinoille on ollut ominaista kiviainesten erilaiset kysyntäsuuntaukset, sillä kiviainesten kysyntä on taloudellisen laskusuhdanteen aikana ja sen jälkeen supistunut Pohjois-Irlannissa huomattavasti enemmän kuin Isossa-Britanniassa. Lisäksi on otettava huomioon, että rakennustoiminnan ja kiviainesten kysynnän vähentyessä louhimoyritysten välinen kilpailu jäljellä olevasta kysynnästä kiristyy.

| (39) | Pohjois-Irlannilla on huomattavasti paremmat mahdollisuudet riippumattomiin toimintoihin, sillä kiviaines-, sementti- ja betonituotannon välinen vertikaalinen yhdentyminen on sen markkinoilla huomattavasti vähäisempää kuin Isossa-Britanniassa. Kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todettiin, viidellä suurimmalla yrityksellä on Isossa-Britanniassa jopa 75 prosentin osuus kiviainesten tuotannossa. Samoilla yrityksillä on myös 70 prosentin osuus kaikesta valmisbetonin tuotannosta ja suuri osuus kaikista asfalttilaitoksista. Nämä kaksi ovat keskeisiä markkinoita kiviainesten myynnille. Jos rakennustoiminta vähenee ja betonin ja asfaltin kysyntä supistuu, Ison-Britannian viisi suurinta alan yritystä voivat edellä mainituista syistä säädellä kiviaineksiin liittyvän tuotantokykynsä vähenemistä. Itse asiassa kiviainesten tarjonta sopeutuu nopeammin kysyntään Isossa-Britanniassa, mikä rajoittaa painetta hintojen laskuun. Tilanne on toisenlainen Pohjois-Irlannissa, sillä markkinat eivät ole vertikaalisesti yhdentyneet. Tämän vuoksi louhimoyritysten välinen kilpailu jäljellä olevasta kysynnästä kiristyy, kun rakennustoiminta ja kiviainesten kysyntä vähenee. Tämän johdosta Pohjois-Irlannin markkinoilla on enemmän kilpailua kuin Ison-Britannian markkinoilla, sillä Pohjois-Irlannissa sijaitsevien louhimoiden lukumäärä on suurempi neliömailia ja henkeä kohden, ja siellä on suhteessa enemmän riippumattomia louhimoita, jotka pyrkivät myymään tuotteitaan erillisille, itsenäisille jalostuslaitoksille. |
| --- | --- |

(39)

Pohjois-Irlannilla on huomattavasti paremmat mahdollisuudet riippumattomiin toimintoihin, sillä kiviaines-, sementti- ja betonituotannon välinen vertikaalinen yhdentyminen on sen markkinoilla huomattavasti vähäisempää kuin Isossa-Britanniassa. Kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todettiin, viidellä suurimmalla yrityksellä on Isossa-Britanniassa jopa 75 prosentin osuus kiviainesten tuotannossa. Samoilla yrityksillä on myös 70 prosentin osuus kaikesta valmisbetonin tuotannosta ja suuri osuus kaikista asfalttilaitoksista. Nämä kaksi ovat keskeisiä markkinoita kiviainesten myynnille. Jos rakennustoiminta vähenee ja betonin ja asfaltin kysyntä supistuu, Ison-Britannian viisi suurinta alan yritystä voivat edellä mainituista syistä säädellä kiviaineksiin liittyvän tuotantokykynsä vähenemistä. Itse asiassa kiviainesten tarjonta sopeutuu nopeammin kysyntään Isossa-Britanniassa, mikä rajoittaa painetta hintojen laskuun. Tilanne on toisenlainen Pohjois-Irlannissa, sillä markkinat eivät ole vertikaalisesti yhdentyneet. Tämän vuoksi louhimoyritysten välinen kilpailu jäljellä olevasta kysynnästä kiristyy, kun rakennustoiminta ja kiviainesten kysyntä vähenee. Tämän johdosta Pohjois-Irlannin markkinoilla on enemmän kilpailua kuin Ison-Britannian markkinoilla, sillä Pohjois-Irlannissa sijaitsevien louhimoiden lukumäärä on suurempi neliömailia ja henkeä kohden, ja siellä on suhteessa enemmän riippumattomia louhimoita, jotka pyrkivät myymään tuotteitaan erillisille, itsenäisille jalostuslaitoksille.

| (40) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös osoittaneet, että Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat ja Irlannin kiviainesmarkkinat ovat hyvin samantapaiset. |
| --- | --- |

(40)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös osoittaneet, että Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat ja Irlannin kiviainesmarkkinat ovat hyvin samantapaiset.

2.3.5   Kaupan vaikutus

| (41) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen tietoja kaupan vaikutuksesta Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuteen vuosina 2002–2013. Virallisista tilastoista voitiin antaa vain yhdistettyjä tietoja kahden vuoden välein Yhdistyneen kuningaskunnan vero- ja tullilaitoksen (HMRC) tiedonantosääntöjen vuoksi. Tietojen perusteella kaupan vaikutusta ei voida jakaa kiviainestyypin mukaan, eikä eräiltä vuosilta ole ollenkaan saatavissa kaupankäyntitietoja. Lisävaikeuksia on aiheuttanut se, että jalostettujen betoni- ja asfalttituotteiden tuotannosta ei ollut virallisia tietoja. Näissä tapauksissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat käyttäneet markkinoita koskevia arvioita (16), jotka on toimittanut Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistys (QPANI). Koska muiden tuoteryhmien osalta ei ole kansallisia tilastoja, viranomaiset ovat toimittaneet arviot kaupan vaikutuksesta murskatun kalliokiven, jalostettujen betonituotteiden, hiekan ja asfaltin osalta. Vaikka nämä rajoitukset otetaan huomioon, Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että kaupan vaikutusta koskevista tiedoista selviää Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen kaupan osuus. Kaupan vaikutus on esitetty taulukossa 5. Luvut perustuvat tuonnin ja viennin ja vuosituotannon vuotuisiin tai kahden vuoden lukuihin, jotka myös toimitettiin komissiolle.

  Taulukko 5


  Kaupan vaikutus












  Murskattu kalliokiviaines (GBP) |
| --- | --- |
| | 2006–2007 | 2008–2009 | | | | |
| Tuonti | 13 699 717 | 5 986 891 | | | | |
| Vienti | 28 519 715 | 19 938 824 | | | | |
| Kotimaisen myynnin arvioitu arvo | 160 426 000 | 143 524 581 | | | | |
| Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti) | 24,25 % | 17,34 % | | | | |
| Jalostetut betonituotteet (GBP) |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Tuonti | 10 | 10 | 9 | 7 | 7,5 | 7,5 |
| Vienti | 70 | 35 | 28 | 21 | 16 | 15 |
| Kotimaisen myynnin arvioitu arvo | 325 | 276 | 210 | 210 | 216 | 226 |
| Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti) | 23,9 % | 15,7 % | 16,9 % | 12,9 % | 10,5 % | 9,6 % |
| Jalostetut asfalttituotteet ja hiekka (17) (GBP) |
| | 2007–2008 | 2009–2010 | 2011–2012 | | | |
| Tuonti, asfalttituotteet ja hiekka | 1 540 633 | 1 909 210 | 4 489 366 | |
| Vienti, asfalttituotteet ja hiekka | 12 382 394 | 6 220 782 | 4 670 559 |
| Asfalttituotteiden ja hiekan kotimaisen myynnin arvioitu arvo | 384 518 301 | 310 666 790 | 293 343 700 |
| Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti) | 3,61 % | 2,60 % | 3,08 % |

(41)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen tietoja kaupan vaikutuksesta Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuteen vuosina 2002–2013. Virallisista tilastoista voitiin antaa vain yhdistettyjä tietoja kahden vuoden välein Yhdistyneen kuningaskunnan vero- ja tullilaitoksen (HMRC) tiedonantosääntöjen vuoksi. Tietojen perusteella kaupan vaikutusta ei voida jakaa kiviainestyypin mukaan, eikä eräiltä vuosilta ole ollenkaan saatavissa kaupankäyntitietoja. Lisävaikeuksia on aiheuttanut se, että jalostettujen betoni- ja asfalttituotteiden tuotannosta ei ollut virallisia tietoja. Näissä tapauksissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat käyttäneet markkinoita koskevia arvioita (16), jotka on toimittanut Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistys (QPANI). Koska muiden tuoteryhmien osalta ei ole kansallisia tilastoja, viranomaiset ovat toimittaneet arviot kaupan vaikutuksesta murskatun kalliokiven, jalostettujen betonituotteiden, hiekan ja asfaltin osalta. Vaikka nämä rajoitukset otetaan huomioon, Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että kaupan vaikutusta koskevista tiedoista selviää Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen kaupan osuus. Kaupan vaikutus on esitetty taulukossa 5. Luvut perustuvat tuonnin ja viennin ja vuosituotannon vuotuisiin tai kahden vuoden lukuihin, jotka myös toimitettiin komissiolle.

Taulukko 5

Kaupan vaikutus

Murskattu kalliokiviaines (GBP)

2006–2007

2008–2009

Tuonti

13 699 717

5 986 891

Vienti

28 519 715

19 938 824

Kotimaisen myynnin arvioitu arvo

160 426 000

143 524 581

Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti)

24,25 %

17,34 %

Jalostetut betonituotteet (GBP)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Tuonti

10

10

9

7

7,5

7,5

Vienti

70

35

28

21

16

15

Kotimaisen myynnin arvioitu arvo

325

276

210

210

216

226

Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti)

23,9 %

15,7 %

16,9 %

12,9 %

10,5 %

9,6 %

Jalostetut asfalttituotteet ja hiekka (17) (GBP)

2007–2008

2009–2010

2011–2012

Tuonti, asfalttituotteet ja hiekka

1 540 633

1 909 210

4 489 366

Vienti, asfalttituotteet ja hiekka

12 382 394

6 220 782

4 670 559

Asfalttituotteiden ja hiekan kotimaisen myynnin arvioitu arvo

384 518 301

310 666 790

293 343 700

Kaupan vaikutus (tuonti + vienti)/(tuonti + myynti)

3,61 %

2,60 %

3,08 %

| (42) | Taulukossa 5 olevat luvut osoittavat, että Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuden kalliokivimurskan myyntiin kohdistuu huomattava kaupan vaikutus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että kiviaineksen ilmoittamaton tuonti Pohjois-Irlantiin kasvoi merkittävästi sen jälkeen kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. On todennäköistä, että ilmoittamattoman tuonnin määrä kasvoi jälleen kun kiviainesveron alennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010. Ulsterin yliopiston vuonna 2002 tekemässä selvityksessä laskettiin kiviaineksia Pohjois-Irlantiin tuovien kuorma-autojen määrä kahdeksalla tärkeimmällä rajanylityspaikalla. Selvityksen mukaan kiviaineksia kuljettavia kuorma-autoja oli päivässä jopa 89. Virallisesti ilmoitetun tuonnin vuotuiseen kokonaismäärään olisi tarvittu vain 243 kuorma-autoa vuoden aikana. Tämä viittaa siihen, että kiviainestuonnin todellinen taso on saattanut olla jopa 133-kertainen vuoden 2002 virallisiin tilastoihin verrattuna, mikä tarkoittaa sitä, että arvioidussa kaupan vaikutuksessa on todennäköisesti suuresti aliarvioitu kaupan todellinen vaikutus. |
| --- | --- |

(42)

Taulukossa 5 olevat luvut osoittavat, että Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuden kalliokivimurskan myyntiin kohdistuu huomattava kaupan vaikutus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että kiviaineksen ilmoittamaton tuonti Pohjois-Irlantiin kasvoi merkittävästi sen jälkeen kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. On todennäköistä, että ilmoittamattoman tuonnin määrä kasvoi jälleen kun kiviainesveron alennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010. Ulsterin yliopiston vuonna 2002 tekemässä selvityksessä laskettiin kiviaineksia Pohjois-Irlantiin tuovien kuorma-autojen määrä kahdeksalla tärkeimmällä rajanylityspaikalla. Selvityksen mukaan kiviaineksia kuljettavia kuorma-autoja oli päivässä jopa 89. Virallisesti ilmoitetun tuonnin vuotuiseen kokonaismäärään olisi tarvittu vain 243 kuorma-autoa vuoden aikana. Tämä viittaa siihen, että kiviainestuonnin todellinen taso on saattanut olla jopa 133-kertainen vuoden 2002 virallisiin tilastoihin verrattuna, mikä tarkoittaa sitä, että arvioidussa kaupan vaikutuksessa on todennäköisesti suuresti aliarvioitu kaupan todellinen vaikutus.

2.3.6   Kustannusten siirtäminen asiakkaille ja myynnin väheneminen

| (43) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet loppuasiakkaille siirrettyjen kasvaneiden tuotantokustannusten ja mahdollisen myynnin vähenemisen osalta tietoja, joiden mukaan vuonna 2002 tapahtuneen veron käyttöönoton jälkeen kiviaineksen keskihinta Pohjois-Irlannissa nousi paljon vähemmän kuin mitä olisi odotettu, jos kiviainesvero olisi siirretty asiakkaille täysimääräisesti, ja että tämä liittyi laillisen myynnin vähenemiseen, joka oli suhteellisesti paljon suurempi kuin Isossa-Britanniassa toteutunut myynnin väheneminen. |
| --- | --- |

(43)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet loppuasiakkaille siirrettyjen kasvaneiden tuotantokustannusten ja mahdollisen myynnin vähenemisen osalta tietoja, joiden mukaan vuonna 2002 tapahtuneen veron käyttöönoton jälkeen kiviaineksen keskihinta Pohjois-Irlannissa nousi paljon vähemmän kuin mitä olisi odotettu, jos kiviainesvero olisi siirretty asiakkaille täysimääräisesti, ja että tämä liittyi laillisen myynnin vähenemiseen, joka oli suhteellisesti paljon suurempi kuin Isossa-Britanniassa toteutunut myynnin väheneminen.

| (44) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet myös, että alhaisen laatuluokan kivi- ja täyteaineksen myynti väheni 31 päivänä maaliskuuta 2003 päättyneenä vuonna, kun myyntiä verrataan kahteen kiviainesveron käyttöönottoa edeltäneeseen vuoteen. Laillisten louhimoiden tuotanto kalenterivuonna 2002 jäi huomattavasti tavanomaisesta kiviainesmyynnin tasosta (edellisten 30 vuoden aikana kiviainesmyynti oli yleensä kasvanut Pohjois-Irlannissa). Ison-Britannian kiviainestuotanto supistui 5,7 prosenttia vuonna 2002 verrattuna edellisvuoden vähäiseen kasvuun (tuotannon kehitysanalyysi osoitti kuitenkin, että tuotanto oli Isossa-Britanniassa yleensä supistunut edellisten 10 vuoden aikana). |
| --- | --- |

(44)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet myös, että alhaisen laatuluokan kivi- ja täyteaineksen myynti väheni 31 päivänä maaliskuuta 2003 päättyneenä vuonna, kun myyntiä verrataan kahteen kiviainesveron käyttöönottoa edeltäneeseen vuoteen. Laillisten louhimoiden tuotanto kalenterivuonna 2002 jäi huomattavasti tavanomaisesta kiviainesmyynnin tasosta (edellisten 30 vuoden aikana kiviainesmyynti oli yleensä kasvanut Pohjois-Irlannissa). Ison-Britannian kiviainestuotanto supistui 5,7 prosenttia vuonna 2002 verrattuna edellisvuoden vähäiseen kasvuun (tuotannon kehitysanalyysi osoitti kuitenkin, että tuotanto oli Isossa-Britanniassa yleensä supistunut edellisten 10 vuoden aikana).

| (45) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös todenneet, että kun vero oli otettu käyttöön (1,60 puntaa tonnilta), kiviainesten keskihinta oli noussut Pohjois-Irlannissa noin 0,25–0,30 puntaa tonnilta vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001, kun taas Isossa-Britanniassa hinta oli noussut 1–1,40 puntaa tonnilta. Vaikka otettaisiin huomioon se, että jalostetuissa tuotteissa käytetty kiviaines, joka hyötyi 80 prosentin veronalennuksesta Pohjois-Irlannissa sovelletun vuoden 2002 alkuperäisen alenevan hyvitysjärjestelmän puitteissa, sisältyy kyseiseen keskiarvoon, tämä tarkoittaa sitä, että Pohjois-Irlannin louhimoyritysten oli vastattava itse huomattavasta osasta veroa. Jos oletetaan, että puolet Pohjois-Irlannin kiviainestuotannosta käytettiin jalostettuihin tuotteisiin ja että vero ei vaikuttanut niiden hintaan vuonna 2002, tämä tarkoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan silti sitä, että louhimoiden vastattavaksi jääneen veron määrä oli keskimäärin yli 1 punta kutakin käsittelemättömänä myytävää kiviainestonnia kohden. |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös todenneet, että kun vero oli otettu käyttöön (1,60 puntaa tonnilta), kiviainesten keskihinta oli noussut Pohjois-Irlannissa noin 0,25–0,30 puntaa tonnilta vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001, kun taas Isossa-Britanniassa hinta oli noussut 1–1,40 puntaa tonnilta. Vaikka otettaisiin huomioon se, että jalostetuissa tuotteissa käytetty kiviaines, joka hyötyi 80 prosentin veronalennuksesta Pohjois-Irlannissa sovelletun vuoden 2002 alkuperäisen alenevan hyvitysjärjestelmän puitteissa, sisältyy kyseiseen keskiarvoon, tämä tarkoittaa sitä, että Pohjois-Irlannin louhimoyritysten oli vastattava itse huomattavasta osasta veroa. Jos oletetaan, että puolet Pohjois-Irlannin kiviainestuotannosta käytettiin jalostettuihin tuotteisiin ja että vero ei vaikuttanut niiden hintaan vuonna 2002, tämä tarkoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan silti sitä, että louhimoiden vastattavaksi jääneen veron määrä oli keskimäärin yli 1 punta kutakin käsittelemättömänä myytävää kiviainestonnia kohden.

| (46) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyistä väitteistä. Ne totesivat, että kiviainesveron käyttöönoton jälkeen keskihinta nousi Pohjois-Irlannissa veron määrää paljon vähemmän, kun taas Isossa-Britanniassa keskihinta nousi 1–1,40 puntaa tonnilta, sillä kiviainesta käyttävät jalostettujen tuotteiden valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täysimääräistä kiviainesveroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet arvioita, joiden mukaan kaikesta Pohjois-Irlannissa tuotetusta kiviaineksesta jalostettujen tuotteiden valmistukseen käytettävän kiviaineksen osuus vaihtelee kolmanneksesta puoleen. Vaikka tarkasteltaisiin korkeinta lukua ja sovellettaisiin täysimääräistä veronalennusta, jota sovellettiin jalostettuihin tuotteisiin veron ensimmäisenä vuonna, ja oletettaisiin, että veron aiheuttama tuotantokustannusten nousu ei vaikuttaisi puoleen kiviaineksista, tämä tarkoittaisi, että hinnankorotus on ainoastaan kaksinkertainen lopun kiviaineksen osalta. Tämä kaksinkertainen hinnankorotus oli 0,50–0,60 puntaa tonnilta, mikä on huomattavasti vähemmän kuin Isossa-Britanniassa toteutettu korotus, ja jää selvästi alle niiden ylimääräisten kustannusten, jotka täysimääräinen vero (1,60 puntaa tonnilta) aiheutti, kun sitä sovellettiin ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

(46)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyistä väitteistä. Ne totesivat, että kiviainesveron käyttöönoton jälkeen keskihinta nousi Pohjois-Irlannissa veron määrää paljon vähemmän, kun taas Isossa-Britanniassa keskihinta nousi 1–1,40 puntaa tonnilta, sillä kiviainesta käyttävät jalostettujen tuotteiden valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täysimääräistä kiviainesveroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet arvioita, joiden mukaan kaikesta Pohjois-Irlannissa tuotetusta kiviaineksesta jalostettujen tuotteiden valmistukseen käytettävän kiviaineksen osuus vaihtelee kolmanneksesta puoleen. Vaikka tarkasteltaisiin korkeinta lukua ja sovellettaisiin täysimääräistä veronalennusta, jota sovellettiin jalostettuihin tuotteisiin veron ensimmäisenä vuonna, ja oletettaisiin, että veron aiheuttama tuotantokustannusten nousu ei vaikuttaisi puoleen kiviaineksista, tämä tarkoittaisi, että hinnankorotus on ainoastaan kaksinkertainen lopun kiviaineksen osalta. Tämä kaksinkertainen hinnankorotus oli 0,50–0,60 puntaa tonnilta, mikä on huomattavasti vähemmän kuin Isossa-Britanniassa toteutettu korotus, ja jää selvästi alle niiden ylimääräisten kustannusten, jotka täysimääräinen vero (1,60 puntaa tonnilta) aiheutti, kun sitä sovellettiin ensimmäisen kerran.

| (47) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja, jotka oli koottu Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuudesta hankituista edustavista otoksista kiviainesten tuotannon, liikevaihdon ja voiton kehityssuuntausten osalta. Kyseiset kehityssuuntaukset liittyvät erottamattomasti rakennusmarkkinoiden kehitykseen ja vuonna 2008 alkaneeseen taloudelliseen taantumaan. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja, jotka oli koottu Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuudesta hankituista edustavista otoksista kiviainesten tuotannon, liikevaihdon ja voiton kehityssuuntausten osalta. Kyseiset kehityssuuntaukset liittyvät erottamattomasti rakennusmarkkinoiden kehitykseen ja vuonna 2008 alkaneeseen taloudelliseen taantumaan.

| (48) | Toimitetuista tiedoista selviää, että kannattavuus ja hinnat olivat jo ennen veronalennusohjelman soveltamisen keskeyttämistä niin alhaiset, että louhimoiden ei ollut taloudellisesti kannattavaa vastata koko verosta itse. Sen sijaan yritykset osoittivat, että ne olivat siirtäneet veron asiakkaille, ja sen vuoksi niiden oli hyväksyttävä myynnin supistuminen edelleen, sen lisäksi että myynti oli jo vähentynyt haastavan taloudellisen tilanteen vuoksi. Jatkaakseen liiketoimintaansa alan yritykset lykkäsivät kriittisiä pääomasijoituksia ja irtisanoivat henkilöstöä. Selvityksen mukaan veron (1,95 puntaa tonnilta) siirtäminen asiakkaille oli vaikeaa, koska asiakkailta perityt hinnat olisivat nousseet 50–66 prosenttia. Taloudellisesta tilanteesta johtuu myös se, että asiakkaat ovat haluttomia maksamaan korkeampia hintoja ja sen sijaan lykkäävät investointeja tai kääntyvät vaihtoehtoisia aineksia tai kilpailukykyisempiä hintoja tarjoavien kilpailijoiden puoleen. Tämä vahingoittaa Pohjois-Irlannin kiviainesliiketoimintaa menetettyjen asiakkaiden, myyntimäärien vähenemisen ja voittomarginaalien supistamiseen kohdistuvan paineen muodossa. |
| --- | --- |

(48)

Toimitetuista tiedoista selviää, että kannattavuus ja hinnat olivat jo ennen veronalennusohjelman soveltamisen keskeyttämistä niin alhaiset, että louhimoiden ei ollut taloudellisesti kannattavaa vastata koko verosta itse. Sen sijaan yritykset osoittivat, että ne olivat siirtäneet veron asiakkaille, ja sen vuoksi niiden oli hyväksyttävä myynnin supistuminen edelleen, sen lisäksi että myynti oli jo vähentynyt haastavan taloudellisen tilanteen vuoksi. Jatkaakseen liiketoimintaansa alan yritykset lykkäsivät kriittisiä pääomasijoituksia ja irtisanoivat henkilöstöä. Selvityksen mukaan veron (1,95 puntaa tonnilta) siirtäminen asiakkaille oli vaikeaa, koska asiakkailta perityt hinnat olisivat nousseet 50–66 prosenttia. Taloudellisesta tilanteesta johtuu myös se, että asiakkaat ovat haluttomia maksamaan korkeampia hintoja ja sen sijaan lykkäävät investointeja tai kääntyvät vaihtoehtoisia aineksia tai kilpailukykyisempiä hintoja tarjoavien kilpailijoiden puoleen. Tämä vahingoittaa Pohjois-Irlannin kiviainesliiketoimintaa menetettyjen asiakkaiden, myyntimäärien vähenemisen ja voittomarginaalien supistamiseen kohdistuvan paineen muodossa.

| (49) | Vaikka Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuutta koskevista edustavista otoksista kerätyt tiedot antavat hyvän kuvan liikevaihdon ja voiton kehityksestä Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuudessa, niitä ei voida erottaa taloudellisesta yhteydestä eikä pelkästään niiden perusteella voida arvioida täysimääräisen kiviainesveron vaikutuksia. |
| --- | --- |

(49)

Vaikka Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuutta koskevista edustavista otoksista kerätyt tiedot antavat hyvän kuvan liikevaihdon ja voiton kehityksestä Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuudessa, niitä ei voida erottaa taloudellisesta yhteydestä eikä pelkästään niiden perusteella voida arvioida täysimääräisen kiviainesveron vaikutuksia.

2.3.7   Muut tiedot

| (50) | Veronalennusohjelman arvioitu vuotuinen talousarvio (menetetyt valtion varat) vaihteli alkuperäisen ilmoituksen tekemishetkellä voimassa olleesta 15 miljoonasta Englannin punnasta (kaudella 2004–2005) 35 miljoonaan puntaan (kaudella 2010–2011). |
| --- | --- |

(50)

Veronalennusohjelman arvioitu vuotuinen talousarvio (menetetyt valtion varat) vaihteli alkuperäisen ilmoituksen tekemishetkellä voimassa olleesta 15 miljoonasta Englannin punnasta (kaudella 2004–2005) 35 miljoonaan puntaan (kaudella 2010–2011).

| (51) | Tuensaajien lukumäärän osalta arvioitiin, että noin 170:lle louhostoiminnan harjoittajalle voitaisiin myöntää veronalennus. |
| --- | --- |

(51)

Tuensaajien lukumäärän osalta arvioitiin, että noin 170:lle louhostoiminnan harjoittajalle voitaisiin myöntää veronalennus.

| (52) | Kiviainesveron alennuksen myönsi Pohjois-Irlannissa vero- ja tullilaitos. |
| --- | --- |

(52)

Kiviainesveron alennuksen myönsi Pohjois-Irlannissa vero- ja tullilaitos.

2.3.8   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen johtaneet syyt

| (53) | Kuten muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 47–54 kappaleessa todetaan, komissio epäili, oliko Pohjois-Irlannissa sovellettava muutettu kiviainesveron alennus perussopimuksen ja erityisesti sen 110 artiklan mukainen. Näiden epäilyjen vuoksi komissio ei tuolloin voinut todeta, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(53)

Kuten muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 47–54 kappaleessa todetaan, komissio epäili, oliko Pohjois-Irlannissa sovellettava muutettu kiviainesveron alennus perussopimuksen ja erityisesti sen 110 artiklan mukainen. Näiden epäilyjen vuoksi komissio ei tuolloin voinut todeta, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille.

| (54) | Komissio katsoi, että kiviainesvero merkitsi perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettua sisäistä maksua. Se totesi, että kiviainesveroa sovellettiin Pohjois-Irlannin tuottajiin ja muista jäsenvaltioista oleviin tuottajiin eri tavoin, mikä ei ollut perusteltua. |
| --- | --- |

(54)

Komissio katsoi, että kiviainesvero merkitsi perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettua sisäistä maksua. Se totesi, että kiviainesveroa sovellettiin Pohjois-Irlannin tuottajiin ja muista jäsenvaltioista oleviin tuottajiin eri tavoin, mikä ei ollut perusteltua.

| (55) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, komissio katsoi asiaan liittyvän oikeuskäytännön perusteella ja 7 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn päätöksen kumoamisen johdosta, että toimenpide sellaisena kuin sitä oli sovellettu kyseisestä päivämäärästä (siihen asti, kun sen soveltaminen keskeytettiin 1 päivänä joulukuuta 2010) oli katsottava sääntöjenvastaiseksi. Lisäksi komissio on todennut, että se arvioi aina sääntöjenvastaisen valtiontuen soveltuvuuden sisämarkkinoille tuen myöntämisajankohtana voimassa olleissa säännöissä asetettujen aineellisten perusteiden pohjalta (18). Koska tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sitä myönnettiin aikana, jolloin vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja sovellettiin, ja myös vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen (19) julkaisemisen jälkeen, komissio arvioi kiviainesveron alennusohjelman soveltuvuuden sisämarkkinoille niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa tukea myönnettäessä:






  a) | vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja |
| --- | --- | --- |

(55)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, komissio katsoi asiaan liittyvän oikeuskäytännön perusteella ja 7 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn päätöksen kumoamisen johdosta, että toimenpide sellaisena kuin sitä oli sovellettu kyseisestä päivämäärästä (siihen asti, kun sen soveltaminen keskeytettiin 1 päivänä joulukuuta 2010) oli katsottava sääntöjenvastaiseksi. Lisäksi komissio on todennut, että se arvioi aina sääntöjenvastaisen valtiontuen soveltuvuuden sisämarkkinoille tuen myöntämisajankohtana voimassa olleissa säännöissä asetettujen aineellisten perusteiden pohjalta (18). Koska tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sitä myönnettiin aikana, jolloin vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja sovellettiin, ja myös vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen (19) julkaisemisen jälkeen, komissio arvioi kiviainesveron alennusohjelman soveltuvuuden sisämarkkinoille niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa tukea myönnettäessä:

a)

vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja

| b) | vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat (2 päivästä huhtikuuta 2008). |
| --- | --- |

b)

vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat (2 päivästä huhtikuuta 2008).

| (56) | Arvioidessaan toimenpidettä vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella komissio totesi voitavan katsoa, että suuntaviivoissa olevia sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä on noudatettu. Se muistutti kuitenkin, että perussopimuksen 110 artiklan osalta esitettyjen epäilyjen vuoksi se ei tuossa vaiheessa voinut katsoa toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Arvioidessaan toimenpidettä vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella komissio totesi voitavan katsoa, että suuntaviivoissa olevia sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä on noudatettu. Se muistutti kuitenkin, että perussopimuksen 110 artiklan osalta esitettyjen epäilyjen vuoksi se ei tuossa vaiheessa voinut katsoa toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella.

| (57) | Toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella komissio katsoi, että






  a) | Pohjois-Irlannissa sovellettu kiviainesveron alennus vaikuttaa vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohdan mukaisesti ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen eikä se haittaa kiviainesveron yleisen tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- | --- |

(57)

Toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella komissio katsoi, että

a)

Pohjois-Irlannissa sovellettu kiviainesveron alennus vaikuttaa vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohdan mukaisesti ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen eikä se haittaa kiviainesveron yleisen tavoitteen saavuttamista;

| b) | veronalennuksen edunsaajat määritellään vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan a alakohdan mukaisesti objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella; |
| --- | --- |

b)

veronalennuksen edunsaajat määritellään vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan a alakohdan mukaisesti objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella;

| c) | vero ilman alennusta johtaa tuotantokustannusten merkittävään nousuun vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

vero ilman alennusta johtaa tuotantokustannusten merkittävään nousuun vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan b alakohdan mukaisesti;

| d) | vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdassa olevaa tuen oikeasuhteisuuden vaatimusta noudatetaan, sillä kiviainesveron alennuksen saajat maksavat Pohjois-Irlannissa edelleen 20 prosenttia verosta. |
| --- | --- |

d)

vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdassa olevaa tuen oikeasuhteisuuden vaatimusta noudatetaan, sillä kiviainesveron alennuksen saajat maksavat Pohjois-Irlannissa edelleen 20 prosenttia verosta.

| (58) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat, että tuotantokustannukset olivat nousseet huomattavasti kiviainesveron johdosta, minkä vuoksi olisi yleensä todennäköistä, että korotusta ei voitaisi siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää vähenemistä. Koska kyseiset tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, komissio ei kuitenkaan voinut tuossa vaiheessa päätellä toimitettujen tietojen perusteella, että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskeva edellytys olisi täyttynyt. |
| --- | --- |

(58)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat, että tuotantokustannukset olivat nousseet huomattavasti kiviainesveron johdosta, minkä vuoksi olisi yleensä todennäköistä, että korotusta ei voitaisi siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää vähenemistä. Koska kyseiset tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, komissio ei kuitenkaan voinut tuossa vaiheessa päätellä toimitettujen tietojen perusteella, että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskeva edellytys olisi täyttynyt.

| (59) | Vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukaan tuen välttämättömyyttä koskeva kriteeri edellyttää, että johdanto-osan 58 kappaleessa tarkoitettua tuotantokustannusten merkittävää nousua ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä. Tältä osin jäsenvaltio voi esittää arvioita muun muassa tuotteen hintajoustosta kyseessä olevalla toimialalla merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla sekä arvioita kyseessä olevalla toimialalla toimivien tai kyseessä olevaan luokkaan kuuluvien yritysten menettämästä myynnistä ja/tai voiton pienentymisestä. |
| --- | --- |

(59)

Vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukaan tuen välttämättömyyttä koskeva kriteeri edellyttää, että johdanto-osan 58 kappaleessa tarkoitettua tuotantokustannusten merkittävää nousua ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä. Tältä osin jäsenvaltio voi esittää arvioita muun muassa tuotteen hintajoustosta kyseessä olevalla toimialalla merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla sekä arvioita kyseessä olevalla toimialalla toimivien tai kyseessä olevaan luokkaan kuuluvien yritysten menettämästä myynnistä ja/tai voiton pienentymisestä.

| (60) | Komissio huomautti tässä yhteydessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten väitteet siitä, että tuotantokustannusten nousua ei voitu siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä, perustuivat kiviainesveron käyttöönotosta johtuneiden hinnankorotusten vertailuun (noin 0,25–0,30 puntaa tonnilta Pohjois-Irlannissa vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001, kun taas Isossa-Britanniassa hinta oli noussut 1–1,40 puntaa tonnilta). (Laillisen) myynnin vähentymisen osalta Pohjois-Irlannissa komissio huomautti, että kaikkien kiviainestyyppien myynnin vähentyminen vaihteli yhteensä – 17,6 prosentista (v. 2001–2003) – 22,8 prosenttiin (v. 2002–2003) ja oli suhteellisesti enemmän kuin Isossa-Britanniassa. Komissio katsoi, että kyseisten väitteiden voitiin katsoa olevan osoitus vaikeuksista, joita oli kohdattu siirrettäessä tuotantokustannusten nousua asiakkaille Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(60)

Komissio huomautti tässä yhteydessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten väitteet siitä, että tuotantokustannusten nousua ei voitu siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä, perustuivat kiviainesveron käyttöönotosta johtuneiden hinnankorotusten vertailuun (noin 0,25–0,30 puntaa tonnilta Pohjois-Irlannissa vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001, kun taas Isossa-Britanniassa hinta oli noussut 1–1,40 puntaa tonnilta). (Laillisen) myynnin vähentymisen osalta Pohjois-Irlannissa komissio huomautti, että kaikkien kiviainestyyppien myynnin vähentyminen vaihteli yhteensä – 17,6 prosentista (v. 2001–2003) – 22,8 prosenttiin (v. 2002–2003) ja oli suhteellisesti enemmän kuin Isossa-Britanniassa. Komissio katsoi, että kyseisten väitteiden voitiin katsoa olevan osoitus vaikeuksista, joita oli kohdattu siirrettäessä tuotantokustannusten nousua asiakkaille Pohjois-Irlannissa.

| (61) | Komissio huomautti kuitenkin, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet toimittaneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja, jotka osoittaisivat määrällisesti, mikä vaikutus näihin väitteisiin oli sillä, että kiviaineksia jalostetuissa tuotteissa käyttävät valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täysimääräistä kiviainesveroa sen jälkeen kun se oli otettu vaiheittain käyttöön Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(61)

Komissio huomautti kuitenkin, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet toimittaneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja, jotka osoittaisivat määrällisesti, mikä vaikutus näihin väitteisiin oli sillä, että kiviaineksia jalostetuissa tuotteissa käyttävät valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täysimääräistä kiviainesveroa sen jälkeen kun se oli otettu vaiheittain käyttöön Pohjois-Irlannissa.

| (62) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet myöskään selventäneet myynnin supistumisen osalta kiviainesmarkkinoiden kehitystä Pohjois-Irlannissa vuoden 2002 jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittaman, Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistyksen (QPANI) raportin kuviosta 2 käy ilmi tuotannon kasvu vuosina 2004–2007. QPANI:n raportti oli laadittu Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviraston toteuttamaa, maan kiviainesalaa koskevaa markkinatutkimusta (20) varten. |
| --- | --- |

(62)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet myöskään selventäneet myynnin supistumisen osalta kiviainesmarkkinoiden kehitystä Pohjois-Irlannissa vuoden 2002 jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittaman, Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistyksen (QPANI) raportin kuviosta 2 käy ilmi tuotannon kasvu vuosina 2004–2007. QPANI:n raportti oli laadittu Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviraston toteuttamaa, maan kiviainesalaa koskevaa markkinatutkimusta (20) varten.

| (63) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että kustannusten nousu vaikutti louhostoiminnan harjoittajien liikevaihtoon ja supisti niiden voittoja. Tätä näkemystä tukevia tietoja ei kuitenkaan toimitettu. |
| --- | --- |

(63)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että kustannusten nousu vaikutti louhostoiminnan harjoittajien liikevaihtoon ja supisti niiden voittoja. Tätä näkemystä tukevia tietoja ei kuitenkaan toimitettu.

| (64) | Osoittaakseen, että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskeva edellytys oli täyttynyt, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja vain koko alan osalta, ei edustavia otoksia yksittäisistä edunsaajista esimerkiksi niiden koon perusteella. |
| --- | --- |

(64)

Osoittaakseen, että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskeva edellytys oli täyttynyt, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja vain koko alan osalta, ei edustavia otoksia yksittäisistä edunsaajista esimerkiksi niiden koon perusteella.

| (65) | Lisäksi komissio huomautti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten havainnot osoittivat, että useimpien kiviaineslajien hintajousto vaihteli lähes nollasta noin 0,52:een, ts. se näyttää suhteellisen joustamattomalta. Periaatteessa tämä tarkoittaisi, että tuotantokustannusten nousu olisi voitu siirtää lopullisille asiakkaille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole toimittaneet lisäselvityksiä tai -laskelmia hintojen suhteellisen joustamattomuuden vaikutuksesta, kuten on todettu väitteistä, jotka toimitettiin tuotantokustannusten nousun siirtämisestä lopullisille asiakkaille (tai siirtämisen mahdottomuudesta). |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi komissio huomautti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten havainnot osoittivat, että useimpien kiviaineslajien hintajousto vaihteli lähes nollasta noin 0,52:een, ts. se näyttää suhteellisen joustamattomalta. Periaatteessa tämä tarkoittaisi, että tuotantokustannusten nousu olisi voitu siirtää lopullisille asiakkaille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole toimittaneet lisäselvityksiä tai -laskelmia hintojen suhteellisen joustamattomuuden vaikutuksesta, kuten on todettu väitteistä, jotka toimitettiin tuotantokustannusten nousun siirtämisestä lopullisille asiakkaille (tai siirtämisen mahdottomuudesta).

3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

3.1   Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistykseltä 23 päivänä syyskuuta 2011 saadut huomautukset

| (66) | Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistyksen (QPANI) mukaan Pohjois-Irlannin kiviainestuottajat osallistuivat veronalennusohjelmaan hyvässä uskossa luottaen siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta oli hakenut komission hyväksynnän ohjelmalle ja että komissio oli antanut myönteisen päätöksen. Lisäksi ne olivat tehneet ympäristönsuojelusopimuksia, mikä tarkoitti, että ne olivat toteuttaneet merkittäviä investointeja. |
| --- | --- |

(66)

Pohjois-Irlannin louhimotuoteyhdistyksen (QPANI) mukaan Pohjois-Irlannin kiviainestuottajat osallistuivat veronalennusohjelmaan hyvässä uskossa luottaen siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta oli hakenut komission hyväksynnän ohjelmalle ja että komissio oli antanut myönteisen päätöksen. Lisäksi ne olivat tehneet ympäristönsuojelusopimuksia, mikä tarkoitti, että ne olivat toteuttaneet merkittäviä investointeja.

| (67) | Hakijat, jotka valittivat komission päätöksestä hyväksyä veronalennusohjelma, eivät todistaneet esimerkein, että tuontikiviainekseen kohdistui todellista syrjintää. |
| --- | --- |

(67)

Hakijat, jotka valittivat komission päätöksestä hyväksyä veronalennusohjelma, eivät todistaneet esimerkein, että tuontikiviainekseen kohdistui todellista syrjintää.

| (68) | QPANI väittää, että valtiontuen mahdollinen takaisinperintä loukkaisi Pohjois-Irlannin louhostoiminnan harjoittajien perusteltua luottamusta siihen, että tuki oli laillista. Koska louhostoiminnan harjoittajat olivat jo investoineet ympäristönsuojelun tason parantamiseen, perintämääräys tarkoittaisi todellisuudessa sitä, että kyseiset yritykset joutuisivat maksamaan kustannukset kaksi kertaa. Takaisinperintä olisi myös vastoin oikeusvarmuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(68)

QPANI väittää, että valtiontuen mahdollinen takaisinperintä loukkaisi Pohjois-Irlannin louhostoiminnan harjoittajien perusteltua luottamusta siihen, että tuki oli laillista. Koska louhostoiminnan harjoittajat olivat jo investoineet ympäristönsuojelun tason parantamiseen, perintämääräys tarkoittaisi todellisuudessa sitä, että kyseiset yritykset joutuisivat maksamaan kustannukset kaksi kertaa. Takaisinperintä olisi myös vastoin oikeusvarmuuden periaatetta.

| (69) | QPANI mainitsee lisäksi, että kiviaineksen tuonti Pohjois-Irlantiin on aina ollut vähäistä. Sen mukaan tuonti tosiasiassa kasvoi kiviainesveron käyttöönoton jälkeen yksityisen talonrakennustoiminnan ja julkisen sektorin rakennusmenojen lisääntyessä. |
| --- | --- |

(69)

QPANI mainitsee lisäksi, että kiviaineksen tuonti Pohjois-Irlantiin on aina ollut vähäistä. Sen mukaan tuonti tosiasiassa kasvoi kiviainesveron käyttöönoton jälkeen yksityisen talonrakennustoiminnan ja julkisen sektorin rakennusmenojen lisääntyessä.

| (70) | Mahdottomuudesta siirtää kiviainesvero asiakkaille QPANI esittää, että tuotantokustannusten huomattavaa nousua, minkä komissio on jo myöntänyt, ei voitu siirtää asiakkaille kiviainesalan liikakapasiteetin ja Pohjois-Irlannin markkinoilla käytävän kovemman kilpailun vuoksi. Lisäksi Pohjois-Irlannissa on paljon aineksia, joihin kiviainesveroa ei sovelleta, kuten liuskekivi, jota käytetään sekä yksityisen että julkisen sektorin rakennushankkeissa että maatiloilla. QPANI:n kuukausittaisesta yksityisestä kivimyynnistä (syyskuu 2001–syyskuu 2002) tekemästä selvityksestä ilmenee, että myynti väheni huomattavasti huhtikuusta 2002 alkaen verrattuna edelliseen vuoteen. Pohjois-Irlannin yritys-, kauppa- ja sijoitusasioiden ministeriön tilasto-osaston vuonna 2002 julkaisemasta vuotuisesta mineraaleja koskevasta lausunnosta kävi ilmi, että Pohjois-Irlannin kiviainestuotanto oli vähentynyt noin 2,7 miljoonaa tonnia eli noin 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(70)

Mahdottomuudesta siirtää kiviainesvero asiakkaille QPANI esittää, että tuotantokustannusten huomattavaa nousua, minkä komissio on jo myöntänyt, ei voitu siirtää asiakkaille kiviainesalan liikakapasiteetin ja Pohjois-Irlannin markkinoilla käytävän kovemman kilpailun vuoksi. Lisäksi Pohjois-Irlannissa on paljon aineksia, joihin kiviainesveroa ei sovelleta, kuten liuskekivi, jota käytetään sekä yksityisen että julkisen sektorin rakennushankkeissa että maatiloilla. QPANI:n kuukausittaisesta yksityisestä kivimyynnistä (syyskuu 2001–syyskuu 2002) tekemästä selvityksestä ilmenee, että myynti väheni huomattavasti huhtikuusta 2002 alkaen verrattuna edelliseen vuoteen. Pohjois-Irlannin yritys-, kauppa- ja sijoitusasioiden ministeriön tilasto-osaston vuonna 2002 julkaisemasta vuotuisesta mineraaleja koskevasta lausunnosta kävi ilmi, että Pohjois-Irlannin kiviainestuotanto oli vähentynyt noin 2,7 miljoonaa tonnia eli noin 11 prosenttia.

| (71) | QPANI toteaa, että Northern Ireland Affairs Committee -komitean selvitys kiviainesveron vaikutuksesta (Introduction of the Aggregates Levy – One Year On, third report of session 2003–2004) osoittaa selvästi kiviainesveron käyttöönoton vaikutuksen kiviainesten myyntiin ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

(71)

QPANI toteaa, että Northern Ireland Affairs Committee -komitean selvitys kiviainesveron vaikutuksesta (Introduction of the Aggregates Levy – One Year On, third report of session 2003–2004) osoittaa selvästi kiviainesveron käyttöönoton vaikutuksen kiviainesten myyntiin ja työllisyyteen.

| (72) | QPANI:n mukaan syy siihen, että Pohjois-Irlannin kiviainestuotanto kasvoi vuosina 2004–2007, oli rakennustoiminnan lisääntyminen maakunnassa. |
| --- | --- |

(72)

QPANI:n mukaan syy siihen, että Pohjois-Irlannin kiviainestuotanto kasvoi vuosina 2004–2007, oli rakennustoiminnan lisääntyminen maakunnassa.

| (73) | Lisäksi QPANI katsoo, että kustannusten kasvu vaikutti louhostoiminnan harjoittajien voittomarginaaleihin. Tästä on osoituksena se, että hinnat nousivat vain 0,25–0,30 Englannin puntaa, kuten todettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 81 kappaleessa. Tämän vuoksi kyseiset toiminnanharjoittajat vastasivat itse suurimmasta osasta kiviainesveron aiheuttamasta tuotantokustannusten noususta. Kun otetaan huomioon alan pääomavaltaisuus ja korkeat käyttökustannukset, on ilmiselvää, että toiminnanharjoittajien kapeat voittomarginaalit supistuivat entisestään. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi QPANI katsoo, että kustannusten kasvu vaikutti louhostoiminnan harjoittajien voittomarginaaleihin. Tästä on osoituksena se, että hinnat nousivat vain 0,25–0,30 Englannin puntaa, kuten todettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 81 kappaleessa. Tämän vuoksi kyseiset toiminnanharjoittajat vastasivat itse suurimmasta osasta kiviainesveron aiheuttamasta tuotantokustannusten noususta. Kun otetaan huomioon alan pääomavaltaisuus ja korkeat käyttökustannukset, on ilmiselvää, että toiminnanharjoittajien kapeat voittomarginaalit supistuivat entisestään.

| (74) | QPANI katsoo, että hintajoustotiedot koskevat Ison-Britannian kiviainesmarkkinoita, eivätkä kuvasta tilannetta Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(74)

QPANI katsoo, että hintajoustotiedot koskevat Ison-Britannian kiviainesmarkkinoita, eivätkä kuvasta tilannetta Pohjois-Irlannissa.

3.2   Ison-Britannian kiviainesyhdistykseltä 23 päivänä syyskuuta 2011 saadut huomautukset

| (75) | Ison-Britannian kiviainesyhdistys (British Aggregates Association, BAA) toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät voi oikaista muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden verosyrjintää takautuvasti. Yhdistys katsoo, että vaikka Yhdistynyt kuningaskunta maksaisi takaisin kiviainesverot, jotka on mahdollisesti peritty muista jäsenvaltioista Pohjois-Irlantiin tuoduista tuotteista, tämä ei kuitenkaan poistaisi verosyrjinnän tuntuvia varoittavia vaikutuksia. Tämän vuoksi veronalennusohjelmaa ei voitaisi hyväksyä taannehtivasti. |
| --- | --- |

(75)

Ison-Britannian kiviainesyhdistys (British Aggregates Association, BAA) toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät voi oikaista muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden verosyrjintää takautuvasti. Yhdistys katsoo, että vaikka Yhdistynyt kuningaskunta maksaisi takaisin kiviainesverot, jotka on mahdollisesti peritty muista jäsenvaltioista Pohjois-Irlantiin tuoduista tuotteista, tämä ei kuitenkaan poistaisi verosyrjinnän tuntuvia varoittavia vaikutuksia. Tämän vuoksi veronalennusohjelmaa ei voitaisi hyväksyä taannehtivasti.

| (76) | BAA katsoo, että kiviainesveron alennusohjelma ei ole vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Se väittää, että kiviainesverolla ei ole kyseisten suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan a alakohdassa vaadittua selkeästi myönteistä vaikutusta, että vuoden 2004 veronalennusohjelmaa ei ollut hyväksytty vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan b alakohdan mukaisesti silloin, kun kiviainesvero otettiin käyttöön, ja että 20 prosenttia ei ole vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa vaadittu merkittävä osa verosta. |
| --- | --- |

(76)

BAA katsoo, että kiviainesveron alennusohjelma ei ole vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Se väittää, että kiviainesverolla ei ole kyseisten suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan a alakohdassa vaadittua selkeästi myönteistä vaikutusta, että vuoden 2004 veronalennusohjelmaa ei ollut hyväksytty vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan b alakohdan mukaisesti silloin, kun kiviainesvero otettiin käyttöön, ja että 20 prosenttia ei ole vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa vaadittu merkittävä osa verosta.

| (77) | Lisäksi BAA katsoo, että kiviainesveron alennusohjelma ei ole myöskään vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Kiviainesveron alennus haittaa kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista vastoin vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohtaa, sillä se on johtanut kiviaineksen merkittävään ”tuontiin” Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan vuodesta 2004 alkaen. Tämä näyttäisi tarkoittavan sitä, että sääntöjä, joiden mukaan Pohjois-Irlannissa louhittuun ja Isossa-Britanniassa käytettyyn kiviainekseen sovelletaan täysimääräistä verokantaa, on kierretty. |
| --- | --- |

(77)

Lisäksi BAA katsoo, että kiviainesveron alennusohjelma ei ole myöskään vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Kiviainesveron alennus haittaa kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista vastoin vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohtaa, sillä se on johtanut kiviaineksen merkittävään ”tuontiin” Pohjois-Irlannista Isoon-Britanniaan vuodesta 2004 alkaen. Tämä näyttäisi tarkoittavan sitä, että sääntöjä, joiden mukaan Pohjois-Irlannissa louhittuun ja Isossa-Britanniassa käytettyyn kiviainekseen sovelletaan täysimääräistä verokantaa, on kierretty.

| (78) | BAA katsoo myös, että kiviainesveron alennus ei ole vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen, sillä ei ole osoitettu, että tuotantokustannusten merkittävää nousua ei olisi pystytty siirtämään asiakkaille. BAA toteaa erityisesti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämät taloustiedot, joihin viitataan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21–23 kappaleessa, eivät ole uskottavia ja että ne ovat mahdollisesti harhaanjohtavia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien keskihintojen väitetään olevan merkityksettömiä, sillä on olemassa monenlaisia kiviainestyyppejä ja vastaavasti myös paljon erilaisia hintoja. Lisäksi vapaasti louhimolta -hinta riippuu myös louhimon sijaintipaikasta ja etäisyydestä rakennuspaikoille. Tämän vuoksi Pohjois-Irlannin (suhteellisen pieni, enimmäkseen maaseutumainen alue) keskihinnan ja koko Ison-Britannian keskihinnan välisellä vertailulla ei ole asian kannalta merkitystä. BAA väittää myös, että jos Pohjois-Irlannin vapaasti louhimolta -hinnat todella olivat 50 prosenttia alhaisemmat kuin Ison-Britannian hinnat, pohjoisirlantilaiselle kiviainekselle olisi ollut erittäin paljon kysyntää Isossa-Britanniassa. Lisäksi BAA väittää, että kuljetuskustannukset Pohjois-Irlannista Lontooseen eivät ole korkeammat kuin kuljetuskustannukset Skotlannista Lontooseen. |
| --- | --- |

(78)

BAA katsoo myös, että kiviainesveron alennus ei ole vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan mukainen, sillä ei ole osoitettu, että tuotantokustannusten merkittävää nousua ei olisi pystytty siirtämään asiakkaille. BAA toteaa erityisesti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämät taloustiedot, joihin viitataan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21–23 kappaleessa, eivät ole uskottavia ja että ne ovat mahdollisesti harhaanjohtavia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien keskihintojen väitetään olevan merkityksettömiä, sillä on olemassa monenlaisia kiviainestyyppejä ja vastaavasti myös paljon erilaisia hintoja. Lisäksi vapaasti louhimolta -hinta riippuu myös louhimon sijaintipaikasta ja etäisyydestä rakennuspaikoille. Tämän vuoksi Pohjois-Irlannin (suhteellisen pieni, enimmäkseen maaseutumainen alue) keskihinnan ja koko Ison-Britannian keskihinnan välisellä vertailulla ei ole asian kannalta merkitystä. BAA väittää myös, että jos Pohjois-Irlannin vapaasti louhimolta -hinnat todella olivat 50 prosenttia alhaisemmat kuin Ison-Britannian hinnat, pohjoisirlantilaiselle kiviainekselle olisi ollut erittäin paljon kysyntää Isossa-Britanniassa. Lisäksi BAA väittää, että kuljetuskustannukset Pohjois-Irlannista Lontooseen eivät ole korkeammat kuin kuljetuskustannukset Skotlannista Lontooseen.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN VIRANOMAISILTA 25 PÄIVÄNÄ MARRASKUUTA 2011 SAADUT HUOMAUTUKSET

| (79) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tukea ei pitäisi katsoa sääntöjenvastaiseksi tueksi ja että toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta arvioitaessa voidaan soveltaa vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(79)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tukea ei pitäisi katsoa sääntöjenvastaiseksi tueksi ja että toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta arvioitaessa voidaan soveltaa vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja.

| (80) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että komission olisi otettava huomioon se, että sen 7 päivänä toukokuuta 2004 tekemä päätös tuen hyväksymisestä julistettiin pätemättömäksi, koska komissio ei ollut aloittanut muodollista tutkintamenettelyä. Toimenpiteestä ilmoitettiin komissiolle, ja se hyväksyttiin ennen kuin yhtään veronalennusta oli myönnetty. Kun tukea myönnettiin, se ei ollut sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(80)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että komission olisi otettava huomioon se, että sen 7 päivänä toukokuuta 2004 tekemä päätös tuen hyväksymisestä julistettiin pätemättömäksi, koska komissio ei ollut aloittanut muodollista tutkintamenettelyä. Toimenpiteestä ilmoitettiin komissiolle, ja se hyväksyttiin ennen kuin yhtään veronalennusta oli myönnetty. Kun tukea myönnettiin, se ei ollut sääntöjenvastaista tukea.

| (81) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska 7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös oli pätemätön, komissio ei todellisuudessa tehnyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (21) (”menettelyasetus”) 4 artiklan mukaista päätöstä kahden kuukauden määräajassa. Tämän vuoksi toimenpide olisi katsottava hyväksytyksi. Jos menettelyasetuksen 4 artiklan 6 kohtaa sovelletaan alkuperäiseen ilmoitukseen, tuen katsotaan tulleen hyväksytyksi vuonna 2004, eikä komissiolla ole toimivaltaa antaa uutta 4 artiklan mukaista päätöstä. Sen sijaan toimenpide on käsitettävä voimassa olevaksi tueksi, jota voidaan tarkastella vain sen tulevien vaikutusten suhteen ja johon ei voida kohdistaa taannehtivaa takaisinperintämääräystä. Koska menettelyasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukainen päätös on tehty, asetuksen 4 artiklan 6 kohtaa ei voida enää soveltaa, vaikka päätös oli sääntöjenvastainen ja se julistettiin myöhemmin pätemättömäksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan niiden olisi myös voitava tukeutua siihen seikkaan, että menettelyasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukainen hyväksymispäätös tehtiin ennen kuin veronalennus myönnettiin, joten tuen myöntäminen ei ollut sääntöjenvastaista siinä mielessä, että tukea olisi myönnetty ilman komission hyväksyntää. |
| --- | --- |

(81)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska 7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös oli pätemätön, komissio ei todellisuudessa tehnyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (21) (”menettelyasetus”) 4 artiklan mukaista päätöstä kahden kuukauden määräajassa. Tämän vuoksi toimenpide olisi katsottava hyväksytyksi. Jos menettelyasetuksen 4 artiklan 6 kohtaa sovelletaan alkuperäiseen ilmoitukseen, tuen katsotaan tulleen hyväksytyksi vuonna 2004, eikä komissiolla ole toimivaltaa antaa uutta 4 artiklan mukaista päätöstä. Sen sijaan toimenpide on käsitettävä voimassa olevaksi tueksi, jota voidaan tarkastella vain sen tulevien vaikutusten suhteen ja johon ei voida kohdistaa taannehtivaa takaisinperintämääräystä. Koska menettelyasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukainen päätös on tehty, asetuksen 4 artiklan 6 kohtaa ei voida enää soveltaa, vaikka päätös oli sääntöjenvastainen ja se julistettiin myöhemmin pätemättömäksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan niiden olisi myös voitava tukeutua siihen seikkaan, että menettelyasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukainen hyväksymispäätös tehtiin ennen kuin veronalennus myönnettiin, joten tuen myöntäminen ei ollut sääntöjenvastaista siinä mielessä, että tukea olisi myönnetty ilman komission hyväksyntää.

| (82) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan syy siihen, miksi tuki katsotaan tässä asiassa sääntöjenvastaiseksi, on pelkästään se, että 7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös julistettiin pätemättömäksi, koska komissio ei ollut aloittanut muodollista tutkintamenettelyä vuonna 2004. Kyse ei ole siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta olisi toimenpiteen toteuttamisen aikaan rikkonut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ne katsovat, että toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille olisi arvioitava vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukaisesti. Komission olisi arvioitava tuki vuonna 2004 tehdyn ilmoituksen perusteella ja sovellettava tuolloin voimassa olleita sääntöjä. |
| --- | --- |

(82)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan syy siihen, miksi tuki katsotaan tässä asiassa sääntöjenvastaiseksi, on pelkästään se, että 7 päivänä toukokuuta 2004 tehty päätös julistettiin pätemättömäksi, koska komissio ei ollut aloittanut muodollista tutkintamenettelyä vuonna 2004. Kyse ei ole siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta olisi toimenpiteen toteuttamisen aikaan rikkonut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ne katsovat, että toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille olisi arvioitava vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukaisesti. Komission olisi arvioitava tuki vuonna 2004 tehdyn ilmoituksen perusteella ja sovellettava tuolloin voimassa olleita sääntöjä.

| (83) | Koska Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tuki ei ole sääntöjenvastaista, niiden mukaan komissio ei voi jakaa tukea niiden kausien mukaan, jolloin vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat olivat voimassa. Koska komissio katsoi, että toimenpide oli vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen, kaikki ohjelman puitteissa myönnetty tuki olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(83)

Koska Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tuki ei ole sääntöjenvastaista, niiden mukaan komissio ei voi jakaa tukea niiden kausien mukaan, jolloin vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat olivat voimassa. Koska komissio katsoi, että toimenpide oli vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen, kaikki ohjelman puitteissa myönnetty tuki olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (84) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät väitteet, jotka Ison-Britannian kiviainesyhdistys BAA on esittänyt vastineessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. BAA katsoi, että toimenpide, sellaisena kuin se ilmoitettiin vuonna 2004, ei ollut vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset painottavat sitä, että komissio oli jo katsonut, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, että kiviainesverolla oli ollut selkeästi myönteisiä ympäristövaikutuksia, ja että BAA ei kiistä komission havaintoa siitä, että Pohjois-Irlannissa toimivien ja kiviainesveron 80 prosentin alennuksesta hyötyvien kiviainesyritysten kanssa tehdyillä sopimuksilla oli myönteisiä ympäristövaikutuksia, eivätkä ne haittaa kiviainesveron tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että komission vuonna 2004 hyväksymä toimenpide oli jatkoa veronalennusohjelmalle, joka oli alun perin otettu käyttöön samaan aikaan kuin vero. Vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan b alakohdassa ei edellytetä, että poikkeuksen jokaisen osatekijän olisi oltava vahvistettu tai toteutettu kun vero otetaan käyttöön. Jos näin olisi asian laita, muutettua poikkeusta ei koskaan voitaisi ottaa käyttöön ja 51 kohdan 2 alakohta olisi tarpeeton määräys. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat myös, että vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdan edellytykset täyttyvät ja, kuten komissio on jo myöntänyt menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa, vaatimus maksaa 20 prosenttia kiviainesverosta vastaa vaatimusta maksaa merkittävä osa verosta. Kysymyksessä siitä, onko kyseinen osa merkittävä, on otettava huomioon myös se, että niiden louhostoiminnan harjoittajien, joille veronalennus voidaan myöntää, on vastattava kustannuksista, jotka aiheutuvat ympäristönsuojelun tason parantamisesta, ja että kiviainesten hinnat ovat Pohjois-Irlannissa yleensä alhaisemmat kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Absoluuttisesti tarkasteltuna kansallisesta verosta maksettavan 20 prosentin osuuden rahallinen arvo on siksi suurempi kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(84)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät väitteet, jotka Ison-Britannian kiviainesyhdistys BAA on esittänyt vastineessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. BAA katsoi, että toimenpide, sellaisena kuin se ilmoitettiin vuonna 2004, ei ollut vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset painottavat sitä, että komissio oli jo katsonut, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, että kiviainesverolla oli ollut selkeästi myönteisiä ympäristövaikutuksia, ja että BAA ei kiistä komission havaintoa siitä, että Pohjois-Irlannissa toimivien ja kiviainesveron 80 prosentin alennuksesta hyötyvien kiviainesyritysten kanssa tehdyillä sopimuksilla oli myönteisiä ympäristövaikutuksia, eivätkä ne haittaa kiviainesveron tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että komission vuonna 2004 hyväksymä toimenpide oli jatkoa veronalennusohjelmalle, joka oli alun perin otettu käyttöön samaan aikaan kuin vero. Vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 2 alakohdan b alakohdassa ei edellytetä, että poikkeuksen jokaisen osatekijän olisi oltava vahvistettu tai toteutettu kun vero otetaan käyttöön. Jos näin olisi asian laita, muutettua poikkeusta ei koskaan voitaisi ottaa käyttöön ja 51 kohdan 2 alakohta olisi tarpeeton määräys. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat myös, että vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdan edellytykset täyttyvät ja, kuten komissio on jo myöntänyt menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa, vaatimus maksaa 20 prosenttia kiviainesverosta vastaa vaatimusta maksaa merkittävä osa verosta. Kysymyksessä siitä, onko kyseinen osa merkittävä, on otettava huomioon myös se, että niiden louhostoiminnan harjoittajien, joille veronalennus voidaan myöntää, on vastattava kustannuksista, jotka aiheutuvat ympäristönsuojelun tason parantamisesta, ja että kiviainesten hinnat ovat Pohjois-Irlannissa yleensä alhaisemmat kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Absoluuttisesti tarkasteltuna kansallisesta verosta maksettavan 20 prosentin osuuden rahallinen arvo on siksi suurempi kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (85) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät vääränä näkemystä, että veronalennusohjelmassa olisi kyse perussopimuksen 110 artiklan vastaisesta syrjivästä verotuksesta. Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvaa tuontia verotetaan samalla tavalla kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tuotantoa, mukaan lukien Pohjois-Irlannin tuotanto, jos veronalennusta koskevat edellytykset eivät täyty. Sen vuoksi Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tuotujen ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen tuotteiden välillä ei ole syrjintää. Pohjois-Irlanti ei ole jäsenvaltio, joten ei ole asianmukaista soveltaa perussopimuksen 110 artiklaa sen määrittämiseksi, tarkoittaako tiettyjen tuottajien verokohtelu kyseisellä alueella muista jäsenvaltioista tuotujen ja kyseisellä alueella myytyjen tuotteiden syrjintää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että syrjintää olisi arvioitava kansallisten tuotteiden osalta ja että koska kansallisista tuotteista peritään Yhdistyneessä kuningaskunnassa täysimääräinen kiviainesvero, kyse ei voi olla syrjinnästä. Se, että tietyille tuottajille jonkin jäsenvaltion tietyllä alueella myönnetään veronalennus, kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin perussopimuksen 107 artiklan, ei 110 artiklan, nojalla. Vain 107 artiklan 3 kohtaa olisi sovellettava tuottajille myönnettyihin verotuksellisiin tukitoimenpiteisiin, ei 110 artiklaa. Muussa tapauksessa kaikki tuottajien verotuet olisi myönnettävä muista jäsenvaltioista tuotaville tuotteille. Unionin lainsäädännössä ei ole myöskään sellaista sääntöä, joka edellyttäisi, että veronalennuksena jäsenvaltion tietyn alueen tuottajille myönnettävä tuki olisi myönnettävä muista jäsenvaltioista samanlaisia tuotteita tuoville. |
| --- | --- |

(85)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät vääränä näkemystä, että veronalennusohjelmassa olisi kyse perussopimuksen 110 artiklan vastaisesta syrjivästä verotuksesta. Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvaa tuontia verotetaan samalla tavalla kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tuotantoa, mukaan lukien Pohjois-Irlannin tuotanto, jos veronalennusta koskevat edellytykset eivät täyty. Sen vuoksi Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tuotujen ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen tuotteiden välillä ei ole syrjintää. Pohjois-Irlanti ei ole jäsenvaltio, joten ei ole asianmukaista soveltaa perussopimuksen 110 artiklaa sen määrittämiseksi, tarkoittaako tiettyjen tuottajien verokohtelu kyseisellä alueella muista jäsenvaltioista tuotujen ja kyseisellä alueella myytyjen tuotteiden syrjintää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että syrjintää olisi arvioitava kansallisten tuotteiden osalta ja että koska kansallisista tuotteista peritään Yhdistyneessä kuningaskunnassa täysimääräinen kiviainesvero, kyse ei voi olla syrjinnästä. Se, että tietyille tuottajille jonkin jäsenvaltion tietyllä alueella myönnetään veronalennus, kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin perussopimuksen 107 artiklan, ei 110 artiklan, nojalla. Vain 107 artiklan 3 kohtaa olisi sovellettava tuottajille myönnettyihin verotuksellisiin tukitoimenpiteisiin, ei 110 artiklaa. Muussa tapauksessa kaikki tuottajien verotuet olisi myönnettävä muista jäsenvaltioista tuotaville tuotteille. Unionin lainsäädännössä ei ole myöskään sellaista sääntöä, joka edellyttäisi, että veronalennuksena jäsenvaltion tietyn alueen tuottajille myönnettävä tuki olisi myönnettävä muista jäsenvaltioista samanlaisia tuotteita tuoville.

| (86) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy näkemystä tuen sääntöjenvastaisuudesta, mutta jos komissio näin katsoo, niiden mukaan takaisinperintämääräys ei ole asianmukainen. Takaisinperintämääräys rikkoisi tuensaajien perusteltua luottamusta ja olisi suhteeton. |
| --- | --- |

(86)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy näkemystä tuen sääntöjenvastaisuudesta, mutta jos komissio näin katsoo, niiden mukaan takaisinperintämääräys ei ole asianmukainen. Takaisinperintämääräys rikkoisi tuensaajien perusteltua luottamusta ja olisi suhteeton.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

5.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa (entinen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta) tarkoitettu valtiontuki

| (87) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(87)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (88) | Kiviainesveron alennus myönnettiin valtion varoista veroprosentin pienennyksenä yrityksille, jotka sijaitsevat Yhdistyneen kuningaskunnan tietyllä alueella (Pohjois-Irlanti), ja se suosi niitä vähentämällä kustannuksia, joista niiden olisi tavallisesti vastattava. Tuensaajat louhivat kiviaineksia tai valmistavat jalostettuja tuotteita. Näihin toimintoihin liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(88)

Kiviainesveron alennus myönnettiin valtion varoista veroprosentin pienennyksenä yrityksille, jotka sijaitsevat Yhdistyneen kuningaskunnan tietyllä alueella (Pohjois-Irlanti), ja se suosi niitä vähentämällä kustannuksia, joista niiden olisi tavallisesti vastattava. Tuensaajat louhivat kiviaineksia tai valmistavat jalostettuja tuotteita. Näihin toimintoihin liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (89) | Tämän vuoksi komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 39 kappaleessa, että ilmoitettu toimenpide on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa (entisessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa) tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(89)

Tämän vuoksi komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 39 kappaleessa, että ilmoitettu toimenpide on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa (entisessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa) tarkoitettua valtiontukea.

5.2   Valtiontuen arviointi

5.2.1   Oikeusperusta

| (90) | Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, komissio totesi, että tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi, ja ottaen huomioon toimenpiteen ympäristötavoite, komission olisi arvioitava toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuen myöntämishetkellä voimassa olleen oikeusperustan perusteella seuraavasti:






  a) | vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja |
| --- | --- | --- |

(90)

Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, komissio totesi, että tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi, ja ottaen huomioon toimenpiteen ympäristötavoite, komission olisi arvioitava toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuen myöntämishetkellä voimassa olleen oikeusperustan perusteella seuraavasti:

a)

vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat ja

| b) | vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat (2 päivästä huhtikuuta 2008). |
| --- | --- |

b)

vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivat (2 päivästä huhtikuuta 2008).

| (91) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat johdanto-osan 79–83 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi, että tukea ei olisi pidettävä sääntöjenvastaisena tukena ja että se olisi arvioitava vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat johdanto-osan 79–83 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi, että tukea ei olisi pidettävä sääntöjenvastaisena tukena ja että se olisi arvioitava vain vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella.

| (92) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tältä osin esitettyjen havaintojen lisäksi ja ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämän kannan komissio huomauttaa, että unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että silloin kun komission myönteisestä päätöksestä valitetaan säädetyssä määräajassa ja tuomioistuin sen kumoaa, unionin lainsäädännön yleiset periaatteet ja erityisesti oikeusvarmuutta ja perusteltua luottamusta koskevat periaatteet eivät estä komissiota katsomasta, että tukitoimenpide on sääntöjenvastaista tukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille, ja määräämästä tukea takaisinperittäväksi. Asiassa CELF I (22) tuomioistuin totesi, että ”[k]omission myönteisen päätöksen jälkeen toteutetut tuet oletetaan laillisiksi yhteisöjen tuomioistuimien kumoamisesta tekemään päätökseen saakka. Tämän jälkeen viimeksi mainitun päätöksen tekemisen päivänä kyseisten tukien osalta katsotaan EY 231 artiklan ensimmäisen kohdan perusteella, ettei niitä ole todettu kumotulla päätöksellä yhteismarkkinoille soveltuviksi, joten niiden toteuttamista on pidettävä sääntöjenvastaisena”. Asiassa CELF II (23) tuomioistuin vahvisti näkemyksensä, että ”komission myönteinen päätös ei voi synnyttää tuensaajan perusteltua luottamusta yhtäältä silloin, kun kyseinen päätös on riitautettu kanteen nostamiselle asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuimet ovat sen sittemmin kumonneet, ja toisaalta silloin, kun määräaika kanteen nostamiselle ei ole päättynyt, tai jos kanne on nostettu, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”. |
| --- | --- |

(92)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tältä osin esitettyjen havaintojen lisäksi ja ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämän kannan komissio huomauttaa, että unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että silloin kun komission myönteisestä päätöksestä valitetaan säädetyssä määräajassa ja tuomioistuin sen kumoaa, unionin lainsäädännön yleiset periaatteet ja erityisesti oikeusvarmuutta ja perusteltua luottamusta koskevat periaatteet eivät estä komissiota katsomasta, että tukitoimenpide on sääntöjenvastaista tukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille, ja määräämästä tukea takaisinperittäväksi. Asiassa CELF I (22) tuomioistuin totesi, että ”[k]omission myönteisen päätöksen jälkeen toteutetut tuet oletetaan laillisiksi yhteisöjen tuomioistuimien kumoamisesta tekemään päätökseen saakka. Tämän jälkeen viimeksi mainitun päätöksen tekemisen päivänä kyseisten tukien osalta katsotaan EY 231 artiklan ensimmäisen kohdan perusteella, ettei niitä ole todettu kumotulla päätöksellä yhteismarkkinoille soveltuviksi, joten niiden toteuttamista on pidettävä sääntöjenvastaisena”. Asiassa CELF II (23) tuomioistuin vahvisti näkemyksensä, että ”komission myönteinen päätös ei voi synnyttää tuensaajan perusteltua luottamusta yhtäältä silloin, kun kyseinen päätös on riitautettu kanteen nostamiselle asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuimet ovat sen sittemmin kumonneet, ja toisaalta silloin, kun määräaika kanteen nostamiselle ei ole päättynyt, tai jos kanne on nostettu, niin kauan kuin yhteisöjen tuomioistuimet eivät ole lopullisesti ratkaisseet asiaa”.

| (93) | Tämän vuoksi komissio pitäytyy kannassaan, että kiviainesveron alennus olisi katsottava sääntöjenvastaiseksi tueksi. Tämän seurauksena 2 päivän huhtikuuta 2008 jälkeen myönnettyyn tukeen sovelletaan vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja. Vaikka kiviainesveron alennus katsottaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen mukaisesti voimassa olevaksi tueksi, se olisi silti pitänyt mukauttaa mainittuihin suuntaviivoihin sen 200 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Tämän vuoksi komissio pitäytyy kannassaan, että kiviainesveron alennus olisi katsottava sääntöjenvastaiseksi tueksi. Tämän seurauksena 2 päivän huhtikuuta 2008 jälkeen myönnettyyn tukeen sovelletaan vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja. Vaikka kiviainesveron alennus katsottaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen mukaisesti voimassa olevaksi tueksi, se olisi silti pitänyt mukauttaa mainittuihin suuntaviivoihin sen 200 kohdan mukaisesti.

5.2.2   Perussopimuksen 110 artiklan rikkominen

| (94) | Kuten johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että se, että kiviainesveron alennusta ei myönnetä Pohjois-Irlantiin muista jäsenvaltioista tuoduille tuotteille, voisi olla perussopimuksen 110 artiklan vastaista. |
| --- | --- |

(94)

Kuten johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että se, että kiviainesveron alennusta ei myönnetä Pohjois-Irlantiin muista jäsenvaltioista tuoduille tuotteille, voisi olla perussopimuksen 110 artiklan vastaista.

| (95) | Näyttää siltä, että perussopimuksen 110 artiklan ensimmäisessä kohdassa kielletään Pohjois-Irlannissa sovellettavan kiviainesveron alennusohjelman tapaisten kansallisten ohjelmien käyttö. Kyseisessä ohjelmassa myönnetään alennus kiviainesverosta silloin kun on kyse Pohjois-Irlannissa louhitusta neitseellisestä kiviaineksesta ja sen tuottajat ovat tehneet ympäristösopimuksia. Sen sijaan veronalennusohjelman ulkopuolelle jäävät muista jäsenvaltioista tuodut samanlaiset tuotteet, joista peritään täysimääräinen kiviainesvero (24). Toisin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat (ks. johdanto-osan 85 kappale), se, että veronalennusohjelmaa sovelletaan vain tietyllä alueella, ei muuta tätä tulkintaa. Jos Yhdistyneen kuningaskunnan veronalennusohjelman tapaiset toimenpiteet sallittaisiin, jäsenvaltiot voisivat helposti kiertää perussopimuksen 110 artiklassa määrättyä syrjintäkieltoa. |
| --- | --- |

(95)

Näyttää siltä, että perussopimuksen 110 artiklan ensimmäisessä kohdassa kielletään Pohjois-Irlannissa sovellettavan kiviainesveron alennusohjelman tapaisten kansallisten ohjelmien käyttö. Kyseisessä ohjelmassa myönnetään alennus kiviainesverosta silloin kun on kyse Pohjois-Irlannissa louhitusta neitseellisestä kiviaineksesta ja sen tuottajat ovat tehneet ympäristösopimuksia. Sen sijaan veronalennusohjelman ulkopuolelle jäävät muista jäsenvaltioista tuodut samanlaiset tuotteet, joista peritään täysimääräinen kiviainesvero (24). Toisin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat (ks. johdanto-osan 85 kappale), se, että veronalennusohjelmaa sovelletaan vain tietyllä alueella, ei muuta tätä tulkintaa. Jos Yhdistyneen kuningaskunnan veronalennusohjelman tapaiset toimenpiteet sallittaisiin, jäsenvaltiot voisivat helposti kiertää perussopimuksen 110 artiklassa määrättyä syrjintäkieltoa.

| (96) | Tuomioistuin on todennut (25), kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset itsekin esittävät, että ”yhteisön oikeudessa ei [...] rajoiteta jäsenvaltion vapautta säätää joidenkin tuotteiden osalta porrastettua verojärjestelmää objektiivisten perusteiden mukaisesti, vaikka nämä tuotteet olisivat EY 90 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla samanlaisia”. Tällainen porrastaminen on kuitenkin unionin oikeuden mukaista ”ainoastaan, jos sillä tavoitellaan päämääriä, jotka myös ovat perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden vaatimusten mukaisia, ja jos porrastamisen toteutus on sellainen, että sillä voidaan välttää kaikenlainen muista jäsenvaltioista tapahtuvan tuonnin suora tai välillinen syrjintä tai kilpailevan kotimaisen tuotannon suojeleminen”. Kiviainesveron alennuksen osalta maahantuodun kiviaineksen erilainen kohtelu on ilmiselvästi vastoin tuomioistuimen porrastamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(96)

Tuomioistuin on todennut (25), kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset itsekin esittävät, että ”yhteisön oikeudessa ei [...] rajoiteta jäsenvaltion vapautta säätää joidenkin tuotteiden osalta porrastettua verojärjestelmää objektiivisten perusteiden mukaisesti, vaikka nämä tuotteet olisivat EY 90 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla samanlaisia”. Tällainen porrastaminen on kuitenkin unionin oikeuden mukaista ”ainoastaan, jos sillä tavoitellaan päämääriä, jotka myös ovat perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden vaatimusten mukaisia, ja jos porrastamisen toteutus on sellainen, että sillä voidaan välttää kaikenlainen muista jäsenvaltioista tapahtuvan tuonnin suora tai välillinen syrjintä tai kilpailevan kotimaisen tuotannon suojeleminen”. Kiviainesveron alennuksen osalta maahantuodun kiviaineksen erilainen kohtelu on ilmiselvästi vastoin tuomioistuimen porrastamista koskevia vaatimuksia.

| (97) | Unionin lainsäädännön ohjaavana periaatteena on, että perussopimuksen periaatteita olisi tulkittava ja sovellettava tavalla, joka toteuttaa niiden tavoitteita. Perussopimuksen 110 artiklassa vahvistetaan erityiset kansainvälistä verotusta koskevat määräykset, joissa kielletään jäsenvaltioita soveltamasta sisäisiä maksuja syrjivällä tavalla. Jotta verotoimenpide, joka on tukea, olisi sääntöjenmukainen, komission on varmistuttava siitä, että kyseinen toimenpide ei ole perussopimuksen 110 artiklan vastainen ja että se täyttää kaikki 107 ja 108 artiklassa esitetyt asiaankuuluvat edellytykset (26). Ei ole syytä katsoa, että veronalennuksen muotoinen tukitoimenpide, jota sovelletaan vain osassa jäsenvaltiota, muodostaisi poikkeuksen tästä tulkinnasta. |
| --- | --- |

(97)

Unionin lainsäädännön ohjaavana periaatteena on, että perussopimuksen periaatteita olisi tulkittava ja sovellettava tavalla, joka toteuttaa niiden tavoitteita. Perussopimuksen 110 artiklassa vahvistetaan erityiset kansainvälistä verotusta koskevat määräykset, joissa kielletään jäsenvaltioita soveltamasta sisäisiä maksuja syrjivällä tavalla. Jotta verotoimenpide, joka on tukea, olisi sääntöjenmukainen, komission on varmistuttava siitä, että kyseinen toimenpide ei ole perussopimuksen 110 artiklan vastainen ja että se täyttää kaikki 107 ja 108 artiklassa esitetyt asiaankuuluvat edellytykset (26). Ei ole syytä katsoa, että veronalennuksen muotoinen tukitoimenpide, jota sovelletaan vain osassa jäsenvaltiota, muodostaisi poikkeuksen tästä tulkinnasta.

| (98) | Komissio ottaa kuitenkin huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui 1 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään korjaamaan kiviainesveron alennuksen ristiriidan perussopimuksen 110 artiklan kanssa hyvittämällä perityt summat, jotka eivät sovellu sisämarkkinoille johdanto-osan 99–103 kappaleessa esitettyjen kriteerien mukaisesti. Korjaustoimenpiteen tarkoituksena on mahdollistaa kiviaineksen hankkiminen Pohjois-Irlantiin muista jäsenvaltioista ja se, että ne, jotka maksoivat näistä hankinnoista täysimääräisen kiviainesveron vuosina 2004–2010, jona kiviainesveron alennusohjelmaa sovellettiin, voivat hyötyä kiviainesveron 80 prosentin hyvityksestä, joka myönnettiin niille pohjoisirlantilaisille louhostoiminnan harjoittajille, jotka osallistuivat kiviainesveron alennusohjelmaan. Ehdotetun ohjelman tavoitteena on poistaa mahdollisesti aiheutunut eriarvoisuus. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ottaa kuitenkin huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui 1 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään korjaamaan kiviainesveron alennuksen ristiriidan perussopimuksen 110 artiklan kanssa hyvittämällä perityt summat, jotka eivät sovellu sisämarkkinoille johdanto-osan 99–103 kappaleessa esitettyjen kriteerien mukaisesti. Korjaustoimenpiteen tarkoituksena on mahdollistaa kiviaineksen hankkiminen Pohjois-Irlantiin muista jäsenvaltioista ja se, että ne, jotka maksoivat näistä hankinnoista täysimääräisen kiviainesveron vuosina 2004–2010, jona kiviainesveron alennusohjelmaa sovellettiin, voivat hyötyä kiviainesveron 80 prosentin hyvityksestä, joka myönnettiin niille pohjoisirlantilaisille louhostoiminnan harjoittajille, jotka osallistuivat kiviainesveron alennusohjelmaan. Ehdotetun ohjelman tavoitteena on poistaa mahdollisesti aiheutunut eriarvoisuus.

| (99) | Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 17 päivänä syyskuuta 2012 päivätyssä kirjeessä esittämän väitteen, jonka mukaan on mahdotonta tunnistaa ne ulkomaiset louhimot, jotka myivät kiviainesveron piiriin kuuluvaa ja Pohjois-Irlantiin tuotua ja siellä käytettyä kiviainesta. Komissio panee edelleen merkille, että kiviainesveron todelliset maksajat eivät olleet ulkomaisia louhimoita, vaan maahantuojia, jotka oli rekisteröity veron maksajiksi. Tämän vuoksi näyttää aiheelliselta ja komission päätöskäytännön (27) mukaiselta, että korvaukseen oikeutettuja ovat ne veron todellisuudessa maksaneet yhteisöt, joiden kiviaines tuli verotuksen piiriin. Ehdotetulla taannehtivalla ohjelmalla varmistetaan, että 80 prosentin hyvitystä maksetusta verosta voi hakea kuka tahansa, joka osoittaa, että se tilitti vero- ja tullilaitokselle kiviainesveron täyden määrän muista jäsenvaltioista 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2010 välisenä aikana (”asianmukainen kausi”) Pohjois-Irlantiin tuodusta kiviaineksesta ja täytti tietyt ympäristökriteerit ja erityisedellytykset. |
| --- | --- |

(99)

Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 17 päivänä syyskuuta 2012 päivätyssä kirjeessä esittämän väitteen, jonka mukaan on mahdotonta tunnistaa ne ulkomaiset louhimot, jotka myivät kiviainesveron piiriin kuuluvaa ja Pohjois-Irlantiin tuotua ja siellä käytettyä kiviainesta. Komissio panee edelleen merkille, että kiviainesveron todelliset maksajat eivät olleet ulkomaisia louhimoita, vaan maahantuojia, jotka oli rekisteröity veron maksajiksi. Tämän vuoksi näyttää aiheelliselta ja komission päätöskäytännön (27) mukaiselta, että korvaukseen oikeutettuja ovat ne veron todellisuudessa maksaneet yhteisöt, joiden kiviaines tuli verotuksen piiriin. Ehdotetulla taannehtivalla ohjelmalla varmistetaan, että 80 prosentin hyvitystä maksetusta verosta voi hakea kuka tahansa, joka osoittaa, että se tilitti vero- ja tullilaitokselle kiviainesveron täyden määrän muista jäsenvaltioista 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2010 välisenä aikana (”asianmukainen kausi”) Pohjois-Irlantiin tuodusta kiviaineksesta ja täytti tietyt ympäristökriteerit ja erityisedellytykset.

| (100) | Koska taannehtivalla ohjelmalla on varmistettava, että ainoastaan kiviainestuonti sellaisista louhimoista, jotka täyttävät samat ympäristönormit kuin veronalennukseen oikeutetut pohjoisirlantilaiset louhimot, hyötyy korvausmekanismista, Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava tarkistusmekanismi. Komissio huomauttaa, että jotta taannehtiva ohjelma olisi todella sovellettavissa eikä se olisi tarpeettoman vaivalloinen, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät tarkasta, täyttivätkö ulkomaiset louhimot pohjoisirlantilaisille louhimoille asetetut normit tarkasti, sillä niillä ei todellisuudessa olisi ollut siihen mitään kannusteita, mutta ne tarkastavat, täyttyvätkö vähintään ne asiaankuuluvat unionin lainsäädäntöön sisältyvät ympäristönormit, jotka oli otettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Pohjois-Irlannin ympäristöministeriö varmistaisi, että mahdollinen korvauksenhakija täyttäisi ympäristönormit, ja järjestäisi vuoden mittaisen rekisteröinnin, joka alkaisi päivästä, jona taannehtivaa veronalennusta koskeva säädösluonnos julkaistaisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(100)

Koska taannehtivalla ohjelmalla on varmistettava, että ainoastaan kiviainestuonti sellaisista louhimoista, jotka täyttävät samat ympäristönormit kuin veronalennukseen oikeutetut pohjoisirlantilaiset louhimot, hyötyy korvausmekanismista, Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava tarkistusmekanismi. Komissio huomauttaa, että jotta taannehtiva ohjelma olisi todella sovellettavissa eikä se olisi tarpeettoman vaivalloinen, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät tarkasta, täyttivätkö ulkomaiset louhimot pohjoisirlantilaisille louhimoille asetetut normit tarkasti, sillä niillä ei todellisuudessa olisi ollut siihen mitään kannusteita, mutta ne tarkastavat, täyttyvätkö vähintään ne asiaankuuluvat unionin lainsäädäntöön sisältyvät ympäristönormit, jotka oli otettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Pohjois-Irlannin ympäristöministeriö varmistaisi, että mahdollinen korvauksenhakija täyttäisi ympäristönormit, ja järjestäisi vuoden mittaisen rekisteröinnin, joka alkaisi päivästä, jona taannehtivaa veronalennusta koskeva säädösluonnos julkaistaisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (101) | Ollakseen oikeutettu veronalennukseen hakijan olisi ilmoitettava, mistä Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella sijaitsevasta louhimosta kiviaines oli peräisin, ja haettava Pohjois-Irlannin ympäristöministeriöltä todistus siitä, että kyseinen louhimo täytti unionin lainsäädännön mukaiset ympäristönormit kyseessä olevana aikana. Ympäristöministeriö konsultoisi tämän jälkeen muiden jäsenvaltioiden viranomaisia varmistaakseen, että sovellettavia normeja on noudatettu. Jos tulos on myönteinen, ympäristöministeriö antaisi tämän jälkeen normien noudattamista koskevan todistuksen, joka olisi vero- ja tullilaitoksen (28) käytettävissä ja varmistaisi, että laitoksella olisi tarvittavat tiedot verohyvitystä koskevien vaateiden käsittelemiseksi. Samaa louhimoa koskevien hakemusten osalta voitaisiin käyttää samaa todistusta. |
| --- | --- |

(101)

Ollakseen oikeutettu veronalennukseen hakijan olisi ilmoitettava, mistä Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella sijaitsevasta louhimosta kiviaines oli peräisin, ja haettava Pohjois-Irlannin ympäristöministeriöltä todistus siitä, että kyseinen louhimo täytti unionin lainsäädännön mukaiset ympäristönormit kyseessä olevana aikana. Ympäristöministeriö konsultoisi tämän jälkeen muiden jäsenvaltioiden viranomaisia varmistaakseen, että sovellettavia normeja on noudatettu. Jos tulos on myönteinen, ympäristöministeriö antaisi tämän jälkeen normien noudattamista koskevan todistuksen, joka olisi vero- ja tullilaitoksen (28) käytettävissä ja varmistaisi, että laitoksella olisi tarvittavat tiedot verohyvitystä koskevien vaateiden käsittelemiseksi. Samaa louhimoa koskevien hakemusten osalta voitaisiin käyttää samaa todistusta.

| (102) | Hyvitysvaateisiin olisi sisällyttävä kirjalliset todisteet seuraavista seikoista: kiviaines on hankittu toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevasta louhimosta asiaankuuluvana aikana; ympäristöministeriö on antanut louhimoa koskevan todistuksen; kiviainesvero maksettiin täysimääräisenä; veronalennusta ei ole haettu muihin tarkoituksiin. Todiste hankinnasta voisi olla asianmukainen kaupallinen asiakirja, josta ilmenee liiketoimen päivämäärä ja kiviaineksen alkuperä. Rekisteröidyn veronmaksajan kiviainesverotiliä voidaan käyttää todisteena siitä, että kiviainesvero maksettiin täysimääräisenä ja että muuta veronalennusta ei ole haettu. Tämä muodostaa osan veronmaksajan omaa kirjanpitoa, sillä viranomaisten käytettävissä on ainoastaan kaupalliseen tarkoitukseen käytetystä kiviaineksesta maksettavan veron kokonaismäärä. Komissio ottaa huomioon vaikeudet, joita mahdollisilla hakijoilla voi olla tällaisen näytön toimittamisessa, sillä kiviainesveron alennuksen käyttöönotosta on kulunut pitkä aika (29). Se panee kuitenkin merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vaativat ainoastaan saatavissa olevaa kohtuullista näyttöä taannehtivasti suoritettavan korvauksen maksamiseksi, kun otetaan huomioon, että näistä tiedoista ei ole julkista kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(102)

Hyvitysvaateisiin olisi sisällyttävä kirjalliset todisteet seuraavista seikoista: kiviaines on hankittu toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevasta louhimosta asiaankuuluvana aikana; ympäristöministeriö on antanut louhimoa koskevan todistuksen; kiviainesvero maksettiin täysimääräisenä; veronalennusta ei ole haettu muihin tarkoituksiin. Todiste hankinnasta voisi olla asianmukainen kaupallinen asiakirja, josta ilmenee liiketoimen päivämäärä ja kiviaineksen alkuperä. Rekisteröidyn veronmaksajan kiviainesverotiliä voidaan käyttää todisteena siitä, että kiviainesvero maksettiin täysimääräisenä ja että muuta veronalennusta ei ole haettu. Tämä muodostaa osan veronmaksajan omaa kirjanpitoa, sillä viranomaisten käytettävissä on ainoastaan kaupalliseen tarkoitukseen käytetystä kiviaineksesta maksettavan veron kokonaismäärä. Komissio ottaa huomioon vaikeudet, joita mahdollisilla hakijoilla voi olla tällaisen näytön toimittamisessa, sillä kiviainesveron alennuksen käyttöönotosta on kulunut pitkä aika (29). Se panee kuitenkin merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vaativat ainoastaan saatavissa olevaa kohtuullista näyttöä taannehtivasti suoritettavan korvauksen maksamiseksi, kun otetaan huomioon, että näistä tiedoista ei ole julkista kirjanpitoa.

| (103) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdottamalla taannehtivalla korjaustoimenpiteellä on seuraavat pääpiirteet:






  a) | Se julkaistaan laajasti, mukaan lukien ilmoitukset Pohjois-Irlannissa ja Irlannissa julkaistavissa sanomalehdissä. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolelta peräisin oleva kiviaines tulee verotettavaksi silloin, kun kiviainesta käytetään kaupallisesti, ts. riippuen sopimuksesta, joka koskee sen toimitusta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, käytetään rakennustarkoituksiin tai sekoitetaan muun aineen kuin veden kanssa, korvaukseen mahdollisesti oikeutetut yhteisöt voidaan määrittää tarkimmin Pohjois-Irlannissa olevien kiviainesveroa koskevien rekisteröintitietojen perusteella. Sen vuoksi taannehtivan ohjelman julkistamiseen sisältyy muun muassa kirjeet kullekin Pohjois-Irlannissa rekisteröidylle, kiviainesveroa maksavalle yritykselle, mukaan lukien kaikki, jotka ovat mahdollisesti olleet rekisteröityjä asianomaisella kaudella, mutta jotka eivät enää kuulu rekisteriin. |
| --- | --- | --- |

(103)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdottamalla taannehtivalla korjaustoimenpiteellä on seuraavat pääpiirteet:

a)

Se julkaistaan laajasti, mukaan lukien ilmoitukset Pohjois-Irlannissa ja Irlannissa julkaistavissa sanomalehdissä. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolelta peräisin oleva kiviaines tulee verotettavaksi silloin, kun kiviainesta käytetään kaupallisesti, ts. riippuen sopimuksesta, joka koskee sen toimitusta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, käytetään rakennustarkoituksiin tai sekoitetaan muun aineen kuin veden kanssa, korvaukseen mahdollisesti oikeutetut yhteisöt voidaan määrittää tarkimmin Pohjois-Irlannissa olevien kiviainesveroa koskevien rekisteröintitietojen perusteella. Sen vuoksi taannehtivan ohjelman julkistamiseen sisältyy muun muassa kirjeet kullekin Pohjois-Irlannissa rekisteröidylle, kiviainesveroa maksavalle yritykselle, mukaan lukien kaikki, jotka ovat mahdollisesti olleet rekisteröityjä asianomaisella kaudella, mutta jotka eivät enää kuulu rekisteriin.

| b) | Sitä koskevat säädökset annetaan komission päätöksen jälkeen annettavassa seuraavassa mahdollisessa talousarvioesityksessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että säädösluonnoksen valmistelu alkoi jo huhtikuussa 2014, ja ne toimittivat komissiolle mallin kiviainesveron palautuslomakkeesta. Tarkoituksena on, että taannehtiva ohjelma tulee voimaan huhti- tai toukokuussa 2015. |
| --- | --- |

b)

Sitä koskevat säädökset annetaan komission päätöksen jälkeen annettavassa seuraavassa mahdollisessa talousarvioesityksessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että säädösluonnoksen valmistelu alkoi jo huhtikuussa 2014, ja ne toimittivat komissiolle mallin kiviainesveron palautuslomakkeesta. Tarkoituksena on, että taannehtiva ohjelma tulee voimaan huhti- tai toukokuussa 2015.

| c) | Siinä säädetään yksivuotisesta kaudesta, jonka aikana voidaan rekisteröityä ympäristöministeriöön heti kun säädösluonnos on julkaistu. Näin varmistetaan, että ministeriöllä on riittävästi aikaa tutkia asiaankuuluvat louhimot. |
| --- | --- |

c)

Siinä säädetään yksivuotisesta kaudesta, jonka aikana voidaan rekisteröityä ympäristöministeriöön heti kun säädösluonnos on julkaistu. Näin varmistetaan, että ministeriöllä on riittävästi aikaa tutkia asiaankuuluvat louhimot.

| d) | Toimenpidettä sovelletaan neljän vuoden ajan säädöksen hyväksymisestä (ts. talousarvioesitykselle on saatu hallitsijan vahvistus). |
| --- | --- |

d)

Toimenpidettä sovelletaan neljän vuoden ajan säädöksen hyväksymisestä (ts. talousarvioesitykselle on saatu hallitsijan vahvistus).

| e) | Toimenpiteeseen liittyvän rahaston kokoa ei ole rajoitettu. |
| --- | --- |

e)

Toimenpiteeseen liittyvän rahaston kokoa ei ole rajoitettu.

| f) | Toimenpiteeseen sisältyvät korkomaksut taannehtivasti korvatuista veroista. Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (30) 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Toimenpiteeseen sisältyvät korkomaksut taannehtivasti korvatuista veroista. Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (30) 9 artiklan mukaisesti.

| g) | Toimenpiteellä varmistetaan, että maksut suoritetaan mahdollisimman nopeasti (tarkka aikataulu riippuisi ajasta, joka muiden jäsenvaltioiden viranomaisilta kuluu todentaessaan niiden louhimoiden ympäristövaatimukset, joista kiviainesta on tuotu Pohjois-Irlantiin). |
| --- | --- |

g)

Toimenpiteellä varmistetaan, että maksut suoritetaan mahdollisimman nopeasti (tarkka aikataulu riippuisi ajasta, joka muiden jäsenvaltioiden viranomaisilta kuluu todentaessaan niiden louhimoiden ympäristövaatimukset, joista kiviainesta on tuotu Pohjois-Irlantiin).

| (104) | Tämän perusteella komissio katsoo, että Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut luomaan asianmukaisen välineen aiemmin mahdollisesti esiintyneen syrjinnän vaikutusten poistamiseksi. |
| --- | --- |

(104)

Tämän perusteella komissio katsoo, että Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut luomaan asianmukaisen välineen aiemmin mahdollisesti esiintyneen syrjinnän vaikutusten poistamiseksi.

5.2.3   Vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen arviointi

| (105) | Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, komissio ei voinut antaa myönteistä arviota kiviainesveron alennuksesta vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukaisesti, koska sillä oli epäilyjä perussopimuksen 110 artiklan noudattamisesta. Koska Yhdistynyt kuningaskunta aikoo luoda asianmukaisen välineen toimenpiteestä mahdollisesti aiheutuneen syrjinnän poistamiseksi, komissio voi nyt todeta, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(105)

Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, komissio ei voinut antaa myönteistä arviota kiviainesveron alennuksesta vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukaisesti, koska sillä oli epäilyjä perussopimuksen 110 artiklan noudattamisesta. Koska Yhdistynyt kuningaskunta aikoo luoda asianmukaisen välineen toimenpiteestä mahdollisesti aiheutuneen syrjinnän poistamiseksi, komissio voi nyt todeta, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille vuoden 2001 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella.

| (106) | Komissio ottaa huomioon BAA:n huomautukset menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn toimenpiteen arvioinnin osalta samoin kuin tätä koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset. Komissio katsoo, että ei ole esitetty sellaisia uusia väitteitä, joita se ei olisi jo ottanut huomioon, eikä ole mitään syytä muuttaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä arviointia. |
| --- | --- |

(106)

Komissio ottaa huomioon BAA:n huomautukset menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn toimenpiteen arvioinnin osalta samoin kuin tätä koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset. Komissio katsoo, että ei ole esitetty sellaisia uusia väitteitä, joita se ei olisi jo ottanut huomioon, eikä ole mitään syytä muuttaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä arviointia.

5.2.4   Vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen mukainen arviointi

| (107) | Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. Komission arviointi oli myönteinen kaikilta osin lukuun ottamatta mainittujen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan noudattamista. Kyseisessä alakohdassa oleva välttämättömyyttä koskeva kriteeri edellyttää, että kiviainesveron alennuksen tuensaajat Pohjois-Irlannissa eivät olisi voineet siirtää kiviainesveron aiheuttamaa tuotantokustannusten merkittävää nousua asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä. |
| --- | --- |

(107)

Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. Komission arviointi oli myönteinen kaikilta osin lukuun ottamatta mainittujen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan noudattamista. Kyseisessä alakohdassa oleva välttämättömyyttä koskeva kriteeri edellyttää, että kiviainesveron alennuksen tuensaajat Pohjois-Irlannissa eivät olisi voineet siirtää kiviainesveron aiheuttamaa tuotantokustannusten merkittävää nousua asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä.

| (108) | Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet ottaneet asianmukaisesti huomioon sen seikan vaikutusta, että kiviaineksista tuotteita jalostavat valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täyttä kiviainesveroa Pohjois-Irlannin keskimääräisistä hinnankorotuksista verrattuna kiviainesveron käyttöönoton jälkeen Isossa-Britanniassa vuosina 2001 ja 2002 toteutettuihin hinnankorotuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat nyt toimittaneet arvion tällaisten jalostettujen tuotteiden vaikutuksesta tietoihin. Arvion mukaan hinnankorotusten suuruus viittaa siihen, että kiviainesveroa ei pystytty siirtämään asiakkaille (ks. johdanto-osan 46 kappale). |
| --- | --- |

(108)

Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet ottaneet asianmukaisesti huomioon sen seikan vaikutusta, että kiviaineksista tuotteita jalostavat valmistajat eivät olleet koskaan maksaneet täyttä kiviainesveroa Pohjois-Irlannin keskimääräisistä hinnankorotuksista verrattuna kiviainesveron käyttöönoton jälkeen Isossa-Britanniassa vuosina 2001 ja 2002 toteutettuihin hinnankorotuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat nyt toimittaneet arvion tällaisten jalostettujen tuotteiden vaikutuksesta tietoihin. Arvion mukaan hinnankorotusten suuruus viittaa siihen, että kiviainesveroa ei pystytty siirtämään asiakkaille (ks. johdanto-osan 46 kappale).

| (109) | Lisäksi komissio huomautti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet selventäneet myynnin supistumiseen liittyvää kiviainesmarkkinoiden kehitystä Pohjois-Irlannissa vuoden 2002 jälkeen. Toimitettujen tietojen mukaan tuotanto kasvoi vuosina 2004–2007. Kuten johdanto-osan 47–49 kappaleesta ilmenee, Pohjois-Irlannin kiviainestuottajista poimittua edustavaa otosta koskevat tiedot on toimitettu, mukaan lukien tuotantosuuntauksia koskevat tiedot. Näyttää kuitenkin siltä, että tuotantosuuntaukset seurasivat tiiviisti rakennusalan kehitystä ja niihin vaikutti suuresti vuonna 2008 alkanut taloudellinen taantuma. Tämän vuoksi tiedot eivät ole täysin relevantteja kiviainesveron käyttöönotosta johtuvan myynnin supistumisen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi komissio huomautti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet selventäneet myynnin supistumiseen liittyvää kiviainesmarkkinoiden kehitystä Pohjois-Irlannissa vuoden 2002 jälkeen. Toimitettujen tietojen mukaan tuotanto kasvoi vuosina 2004–2007. Kuten johdanto-osan 47–49 kappaleesta ilmenee, Pohjois-Irlannin kiviainestuottajista poimittua edustavaa otosta koskevat tiedot on toimitettu, mukaan lukien tuotantosuuntauksia koskevat tiedot. Näyttää kuitenkin siltä, että tuotantosuuntaukset seurasivat tiiviisti rakennusalan kehitystä ja niihin vaikutti suuresti vuonna 2008 alkanut taloudellinen taantuma. Tämän vuoksi tiedot eivät ole täysin relevantteja kiviainesveron käyttöönotosta johtuvan myynnin supistumisen osoittamiseksi.

| (110) | Lisäksi komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet toimittaneet tietoja sen osoittamiseksi, että kustannusten nousu vaikutti toiminnanharjoittajien liikevaihtoon ja vähensi niiden voittoja. Vaikka viranomaisilla oli suuria vaikeuksia tietojen keräämisessä, ne toimittivat kyseistä väitettä tukevia tietoja, kuten 2.3.4–2.3.7 jaksosta ilmenee. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat myös tietoja, jotka osoittavat, että Pohjois-Irlannin kiviainestuottajiin kohdistuu merkittävää kilpailupainetta ja että niillä on vähäiset mahdollisuudet korottaa hintoja keskenään vaihdettavissa olevien tuotteiden suuremman valikoiman, markkinoiden vertikaalisen yhdentymisen puutteen ja hyvin monien tuottajien pienen markkinaosuuden vuoksi (ks. johdanto-osan 34–40 kappale). |
| --- | --- |

(110)

Lisäksi komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet toimittaneet tietoja sen osoittamiseksi, että kustannusten nousu vaikutti toiminnanharjoittajien liikevaihtoon ja vähensi niiden voittoja. Vaikka viranomaisilla oli suuria vaikeuksia tietojen keräämisessä, ne toimittivat kyseistä väitettä tukevia tietoja, kuten 2.3.4–2.3.7 jaksosta ilmenee. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat myös tietoja, jotka osoittavat, että Pohjois-Irlannin kiviainestuottajiin kohdistuu merkittävää kilpailupainetta ja että niillä on vähäiset mahdollisuudet korottaa hintoja keskenään vaihdettavissa olevien tuotteiden suuremman valikoiman, markkinoiden vertikaalisen yhdentymisen puutteen ja hyvin monien tuottajien pienen markkinaosuuden vuoksi (ks. johdanto-osan 34–40 kappale).

| (111) | Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, että kysynnän hintajoustoa koskevien tietojen mukaan kysyntä olisi joustamatonta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat nyt osoittaneet, että kyseiset tiedot koskivat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa eivätkä pelkästään Pohjois-Irlantia. Komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten selityksen siitä, että nimenomaan Pohjois-Irlannin markkinoiden hintajoustoa ei voida laskea. |
| --- | --- |

(111)

Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, että kysynnän hintajoustoa koskevien tietojen mukaan kysyntä olisi joustamatonta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat nyt osoittaneet, että kyseiset tiedot koskivat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa eivätkä pelkästään Pohjois-Irlantia. Komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten selityksen siitä, että nimenomaan Pohjois-Irlannin markkinoiden hintajoustoa ei voida laskea.

| (112) | Komissio toteaa, että BAA:n huomautettua, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat taloustiedot, jotka esitettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21–23 kappaleessa, eivät ole uskottavia ja että ne ovat mahdollisesti harhaanjohtavia, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat yksityiskohtaisempia lisätietoja (johdanto-osan 27 kappale) kiviainesten hinnoista Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa. Tietojen mukaan täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi todellakin ollut paljon suurempi jo ennestään taantuvilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa, että BAA:n huomautettua, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat taloustiedot, jotka esitettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21–23 kappaleessa, eivät ole uskottavia ja että ne ovat mahdollisesti harhaanjohtavia, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat yksityiskohtaisempia lisätietoja (johdanto-osan 27 kappale) kiviainesten hinnoista Pohjois-Irlannissa ja Isossa-Britanniassa. Tietojen mukaan täysimääräisen kiviainesveron osuus myyntihinnasta olisi todellakin ollut paljon suurempi jo ennestään taantuvilla markkinoilla.

| (113) | Komissio tarkasteli myös syitä siihen, että kiviainesvero pystyttiin siirtämään asiakkaille Isossa-Britanniassa mutta ei Pohjois-Irlannissa. Komissio ottaa tältä osin huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvion, joka on esitetty johdanto-osan 34–40 kappaleessa ja jonka maan kilpailuvirasto (OFT) on vahvistanut kiviaineksia koskevassa raportissaan (31). Arviossa todetaan, että Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat muodostavat Ison-Britannian markkinoista erilliset maantieteelliset markkinat ja että pohjoisirlantilaisilla kiviainesten tuottajilla on kenties vähemmän joustonvaraa, jotta ne voisivat siirtää veron täysimääräisenä asiakkailleen. |
| --- | --- |

(113)

Komissio tarkasteli myös syitä siihen, että kiviainesvero pystyttiin siirtämään asiakkaille Isossa-Britanniassa mutta ei Pohjois-Irlannissa. Komissio ottaa tältä osin huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvion, joka on esitetty johdanto-osan 34–40 kappaleessa ja jonka maan kilpailuvirasto (OFT) on vahvistanut kiviaineksia koskevassa raportissaan (31). Arviossa todetaan, että Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat muodostavat Ison-Britannian markkinoista erilliset maantieteelliset markkinat ja että pohjoisirlantilaisilla kiviainesten tuottajilla on kenties vähemmän joustonvaraa, jotta ne voisivat siirtää veron täysimääräisenä asiakkailleen.

| (114) | Komissio huomauttaa myös, että Pohjois-Irlannissa toteutettujen hinnankorotusten laajuutta ilmeisesti rajoittavat merkittävästi myös tuottajien suuremmat tuotantokustannukset monilla alueilla. Alan viidestä johtavasta yrityksestä neljä on toimittanut tietoja, joiden perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että voittomarginaalit ovat jo entisestään erittäin kapeita, sillä monet louhimot ovat tehneet tappiota useita vuosia. Tämä johtuu muun muassa korkeammista sähkö- ja rakennuslupakustannuksista (ks. johdanto-osan 25 kappale). |
| --- | --- |

(114)

Komissio huomauttaa myös, että Pohjois-Irlannissa toteutettujen hinnankorotusten laajuutta ilmeisesti rajoittavat merkittävästi myös tuottajien suuremmat tuotantokustannukset monilla alueilla. Alan viidestä johtavasta yrityksestä neljä on toimittanut tietoja, joiden perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että voittomarginaalit ovat jo entisestään erittäin kapeita, sillä monet louhimot ovat tehneet tappiota useita vuosia. Tämä johtuu muun muassa korkeammista sähkö- ja rakennuslupakustannuksista (ks. johdanto-osan 25 kappale).

| (115) | Komissio huomauttaa, että vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamia ja 2.3.6 jaksossa kuvattuja tietoja ei ole jaoteltu vuosittain tai kiviainestyypin mukaan, niistä ilmenee, että Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuteen kohdistuva kaupan vaikutus oli huomattava, yleensä yli 10 prosenttia ja jopa 24,25 prosenttia. Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, kaupan vaikutus on mahdollisesti vielä suurempi Irlannista suuntautuvan ilmoittamattoman tuonnin vuoksi. Komissio on aikaisemmassa päätöskäytännössään (32) katsonut, että kaupan vaikutus, joka on yli 10 prosenttia, muodostaa kyseisen alan kilpailukyvylle riskin. Komissio huomautti lisäksi, että kaupan suuren vaikutuksen ja pienten markkinaosuuksien vuoksi huomattavia lisäkustannuksia ei voida siirtää kuluttajille (33) menettämättä myyntiä. |
| --- | --- |

(115)

Komissio huomauttaa, että vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamia ja 2.3.6 jaksossa kuvattuja tietoja ei ole jaoteltu vuosittain tai kiviainestyypin mukaan, niistä ilmenee, että Pohjois-Irlannin kiviainesteollisuuteen kohdistuva kaupan vaikutus oli huomattava, yleensä yli 10 prosenttia ja jopa 24,25 prosenttia. Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, kaupan vaikutus on mahdollisesti vielä suurempi Irlannista suuntautuvan ilmoittamattoman tuonnin vuoksi. Komissio on aikaisemmassa päätöskäytännössään (32) katsonut, että kaupan vaikutus, joka on yli 10 prosenttia, muodostaa kyseisen alan kilpailukyvylle riskin. Komissio huomautti lisäksi, että kaupan suuren vaikutuksen ja pienten markkinaosuuksien vuoksi huomattavia lisäkustannuksia ei voida siirtää kuluttajille (33) menettämättä myyntiä.

| (116) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että asfalttia ja hiekkaa koskevat tiedot eivät noudata tätä suuntausta ja että niihin kohdistuva kaupan vaikutus on paljon pienempi. Hiekka ja asfaltti eivät kuitenkaan noudata samoja suuntauksia kuin muut neitseelliset tai jalostetut kiviainekset. Luvut osoittavat, että sekä vienti että tuonti on yleensä vähentynyt. Kuitenkin hiekan ja asfaltin tuonti näyttää kaksinkertaistuneen viime vuosina. Tämä vaikuttaa tietenkin kaupan vaikutuksen laskentaan. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että maahantuodut jalostetut kiviainekset eivät ole koskaan kuuluneet kiviainesveron piiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että maahantuodusta asfaltista tuli paljon halvempaa, kun Pohjois-Irlannissa tuotetusta asfaltista alettiin veronalennuksen soveltamisen keskeyttämisen jälkeen periä täyttä kiviainesveroa. Tämän vuoksi kyseinen hintaero on saattanut vaikuttaa tuonnin kehittymiseen. |
| --- | --- |

(116)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että asfalttia ja hiekkaa koskevat tiedot eivät noudata tätä suuntausta ja että niihin kohdistuva kaupan vaikutus on paljon pienempi. Hiekka ja asfaltti eivät kuitenkaan noudata samoja suuntauksia kuin muut neitseelliset tai jalostetut kiviainekset. Luvut osoittavat, että sekä vienti että tuonti on yleensä vähentynyt. Kuitenkin hiekan ja asfaltin tuonti näyttää kaksinkertaistuneen viime vuosina. Tämä vaikuttaa tietenkin kaupan vaikutuksen laskentaan. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että maahantuodut jalostetut kiviainekset eivät ole koskaan kuuluneet kiviainesveron piiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että maahantuodusta asfaltista tuli paljon halvempaa, kun Pohjois-Irlannissa tuotetusta asfaltista alettiin veronalennuksen soveltamisen keskeyttämisen jälkeen periä täyttä kiviainesveroa. Tämän vuoksi kyseinen hintaero on saattanut vaikuttaa tuonnin kehittymiseen.

| (117) | Komissio huomauttaa lisäksi, että kaikenlaisen neitseellisen kiviaineksen markkinat muodostavat yhdet tuotemarkkinat. Tämä johtuu erilaisten käsittelemättömien kiviainesten vaihdettavuudesta keskenään, ja OFT on vahvistanut sen vuoden 2012 raportissaan (34). Kyseisessä raportissa arvioitiin (neitseellisten) kiviainesten, sementin ja valmisbetonin markkinoita, eikä niitä erotettu eri kiviainesmarkkinoiksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kaupan erilaisella vaikutuksella hiekan ja asfaltin osalta verrattuna muuntyyppisiin kiviaineksiin ei ole merkitystä arvioinnissa, sillä ensinnäkin hiekkaa ja asfalttia tarkastellaan yhdessä, vaikka ne kuuluvat eri tuotemarkkinoille (hiekka kuuluu kalliokivimurskan ensimmäiseen ryhmään ja asfaltti on jalostettu kiviaines), ja toiseksi lukuihin vaikuttaa tuonnin kehitys, luultavasti asfaltin osalta. |
| --- | --- |

(117)

Komissio huomauttaa lisäksi, että kaikenlaisen neitseellisen kiviaineksen markkinat muodostavat yhdet tuotemarkkinat. Tämä johtuu erilaisten käsittelemättömien kiviainesten vaihdettavuudesta keskenään, ja OFT on vahvistanut sen vuoden 2012 raportissaan (34). Kyseisessä raportissa arvioitiin (neitseellisten) kiviainesten, sementin ja valmisbetonin markkinoita, eikä niitä erotettu eri kiviainesmarkkinoiksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kaupan erilaisella vaikutuksella hiekan ja asfaltin osalta verrattuna muuntyyppisiin kiviaineksiin ei ole merkitystä arvioinnissa, sillä ensinnäkin hiekkaa ja asfalttia tarkastellaan yhdessä, vaikka ne kuuluvat eri tuotemarkkinoille (hiekka kuuluu kalliokivimurskan ensimmäiseen ryhmään ja asfaltti on jalostettu kiviaines), ja toiseksi lukuihin vaikuttaa tuonnin kehitys, luultavasti asfaltin osalta.

| (118) | Lopuksi komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten nyt osoittaneen, että kiviainesverosta johtuvaa tuotantokustannuksen huomattavaa nousua ei olisi pystytty siirtämään asiakkaille menettämättä merkittävästi myyntiä ja että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdassa vahvistettu soveltuvuutta koskeva edellytys on täyttynyt. |
| --- | --- |

(118)

Lopuksi komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten nyt osoittaneen, että kiviainesverosta johtuvaa tuotantokustannuksen huomattavaa nousua ei olisi pystytty siirtämään asiakkaille menettämättä merkittävästi myyntiä ja että vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdassa vahvistettu soveltuvuutta koskeva edellytys on täyttynyt.

| (119) | Komissio voi tämän vuoksi todeta vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella, että toimenpide on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(119)

Komissio voi tämän vuoksi todeta vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella, että toimenpide on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.

6.   PÄÄTELMÄT

| (120) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 40 kappaleessa todettiin, komissio katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta oli laittomasti pannut muutetun kiviainesveron alennuksen täytäntöön Pohjois-Irlannissa vastoin perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ottaen huomioon taannehtivaan korjaustoimenpiteeseen liittyvät velvoitteet, joihin Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut, komissio katsoo kuitenkin, että muutettu kiviainesveron alennus on vuosien 2001 ja 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, |
| --- | --- |

(120)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 40 kappaleessa todettiin, komissio katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta oli laittomasti pannut muutetun kiviainesveron alennuksen täytäntöön Pohjois-Irlannissa vastoin perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ottaen huomioon taannehtivaan korjaustoimenpiteeseen liittyvät velvoitteet, joihin Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut, komissio katsoo kuitenkin, että muutettu kiviainesveron alennus on vuosien 2001 ja 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutettu kiviainesveron alennus, jota Yhdistynyt kuningaskunta on soveltanut vuoden 2004 huhtikuun 1 päivästä vuoden 2010 marraskuun 30 päivään, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että Yhdistynyt kuningaskunta täyttää 2 artiklassa asetetut sitoumukset.

2 artikla

1.   Poistaakseen syrjinnän, joka kohdistui niihin Pohjois-Irlantiin kiviainesta tuoneisiin ja täysimääräisen kiviainesveron maksaneisiin yrityksiin, joilla ei ollut mahdollisuutta hyötyä Pohjois-Irlannissa kyseisestä verosta myönnetystä muutetusta alennuksesta, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten on pantava täytäntöön mekanismi, jonka puitteissa korvataan taannehtivasti 80 prosenttia täysimääräisestä verosta, joka on peritty Pohjois-Irlannissa kiviainesten tuojilta vuoden 2004 huhtikuun 1 päivästä vuoden 2010 marraskuun 30 päivään.

2.   Korvausmekanismiin sisältyy yhden vuoden rekisteröitymisaika, jonka kuluessa voidaan rekisteröityä Pohjois-Irlannin ympäristöministeriöön ja joka alkaa säädösluonnoksen julkaisemispäivästä. Korvausmekanismi on voimassa neljä vuotta sen voimaantulopäivästä.

3.   Korvauksesta säädetään tämän päätöksen jälkeen annettavassa seuraavassa mahdollisessa talousarvioesityksessä.

4.   Korvausmekanismia ei ole rajoitettu rahaston koon osalta, ja siihen kuuluvat korkomaksut, jotka lasketaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 9 artiklan mukaisesti.

5.   Yhdistyneen kuningaskunnan on tiedotettava korvausmekanismista laajasti, mukaan lukien ilmoitukset Pohjois-Irlannissa ja Irlannissa julkaistavissa sanomalehdissä.

3 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

Sen on lähetettävä komissiolle vuotuiset kertomukset 2 artiklassa tarkoitetusta korvausmenettelystä alkaen tämän päätöksen tiedoksiantamisesta 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neljävuotiskauden loppuun.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 245, 24.8.2011, s. 10, ja sen oikaisu EUVL C 328, 11.11.2011, s. 11.

1

(2)  Kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto.

2

(3)  EYVL C 133, 5.6.2002, s. 11.

3

(4)  EUVL C 81, 2.4.2005, s. 4.

4

(5)  Asia T-359/04, British Aggregates ym. v. komissio, tuomio 9.9.2010, Kok., s. II-4227.

5

(6)  Ks. alaviite 1.

6

(7)  Kiviainesveroa sovelletaan maahantuotuun käsittelemättömään kiviainekseen, mutta ei kiviainekseen, joka sisältyy maahantuotuihin jalostettuihin tuotteisiin.

7

(8)  Huhtikuun 2 päivänä 2008, eli päivänä, josta alkaen vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivoja sovellettiin, kiviainesvero oli 1,95 puntaa tonnilta.

8

(9)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

9

(10)  Pohjois-Irlannissa louhittuun ja mihin tahansa määräpaikkaan Isossa-Britanniassa toimitettuun kiviainekseen sovellettiin täysimääräistä kiviainesveroa. Tämä päti myös sellaiseen Pohjois-Irlannissa louhittuun kiviainekseen, jota käytettiin Isoon-Britanniaan toimitettavien jalostettujen tuotteiden valmistuksessa. Tällä varmistettiin, ettei Pohjois-Irlannista peräisin olevilla kiviaineksilla ja jalostetuilla tuotteilla ollut kilpailuetua Ison-Britannian markkinoilla.

10

(11)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tiedot toimenpiteen arvioimiseksi vuoden 2008 ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen perusteella. Mineraaleja koskeva yritys-, kauppa- ja sijoitusasioiden ministeriön lausunto vuodelta 2009.

11

(12)  Jakelukustannukset riippuvat kuljetusten pituudesta ja ne ovat 0,15–0,20 puntaa tonnilta mailia kohti, jos kiviaines toimitetaan 10–15 mailin päähän, paikallisista olosuhteista riippuen.

12

(13)  Pohjois-Irlantia koskevat tiedot ovat Pohjois-Irlannin yritys-, kauppa- ja sijoitusasioiden ministeriön tekemästä vuotuisesta mineraaliselvityksestä ja Isoa-Britanniaa koskevat tiedot maan tilastokeskuksen vuotuisen mineraalien louhintaselvityksen kautta keräämistä tiedoista.

13

(14)  Liikesalaisuus.

14

(15)  Suurten yritysten keskittyminen muutamaan suureen yritykseen ja niiden toimintojen vertikaalinen yhdentyminen olivat joitain syitä siihen, miksi Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuvirasto (Office of Fair Trading) siirsi elokuussa 2011 kiviaines-, sementti- ja betonimarkkinoita koskevan asian kilpailukomissiolle. Siirtoa koskevassa päätöksessään Office of Fair Trading erottaa Pohjois-Irlannin markkinat Yhdistyneen kuningaskunnan yleisistä markkinoista sen olennaispiirteiden vuoksi. Lisäksi Office of Fair Trading katsoi, että Pohjois-Irlannin kiviainesmarkkinat eivät aiheuta samoja kilpailuongelmia kuin Yhdistyneen kuningaskunnan yleiset markkinat.

15

(16)  Nämä perustuvat ensi sijassa konsulttiyritys Grant Thorntonin vuonna 2012 julkaiseman InterTradeIreland-raportin lukuihin. Raportissa tietoja arvioidaan eteen- ja taaksepäin Pohjois-Irlannin rakennustoiminnan vuotuisten prosenttimuutosten mukaisesti. Alan johtavat toimijat ovat myös vahvistaneet luvut kohtuullisiksi arvioiksi.

16

(17)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että hiekan ja asfalttituotteiden tuonti kasvoi huomattavasti vuosina 2011–2012 sen jälkeen, kun kiviainesverosta myönnetyn alennuksen soveltaminen keskeytettiin vuonna 2010. Yhdistyneen kuningaskunnan vero- ja tullilaitoksen tiedonantosääntöjen vuoksi on kuitenkin vaikea selvittää, kuinka suuri on hiekan ja kuinka suuri on jalostettujen asfalttituotteiden osuus kasvusta. Tästä huolimatta on todennäköistä, että suuri osa kyseisestä kasvusta on aiheutunut jalostettujen asfalttituotteiden tuonnista Irlannista. Kiviainesveroa sovellettaisiin edelleen hiekkaan silloin kun sitä tuodaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta ei jalostettuihin asfalttituotteisiin. Tämän vuoksi maahan tuodut asfalttituotteet hyötyisivät alhaisemmista tuotantokustannuksista ja olisivat kilpailukykyisempiä samoilla Pohjois-Irlannin markkinoilla kuin paikalliset asfalttituotteet.

17

(18)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

18

(19)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

19

(20)  Katso: http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20140402142426/http://www.oft.gov.uk/OFTwork/markets-work/aggregates/, viitattu 18 päivänä heinäkuuta 2014.

20

(21)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisen SEUT-sopimuksen 108 artiklan] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

21

(22)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, tuomio 12.2.2008, Kok., s. I-469, 63 kohta.

22

(23)  Asia C-1/09, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, tuomio 11.3.2010, Kok., s. I-2099, 45 kohta. Ks. myös T-116/01, P & O European Ferries (Vizcaya) v. komissio, tuomio 5.8.2003, Kok., s. II-2957, 205 kohta.

23

(24)  Ks. asia C-221/06, Stadtgemeinde Frohnleiten ja Gemeindebetriebe Frohnleiten, tuomio 8.11.2007, Kok., s. I-9643, 56–73 kohta.

24

(25)  Ks. alaviite 22.

25

(26)  E. Szyszczak, Research Handbook on European State Aid Law, Edward Elgar Publishing Limited, UK, 2011, s. 287.

26

(27)  C-43/02 (ex NN 75/01) – Luxemburg, C-7/05 – Slovenia, NN 162/A/2003 ja N 317/A/2006 – Itävalta, C-4/09 (ex N 679/97) – Ranska.

27

(28)  Yhdistyneen kuningaskunnan vero- ja tullilaitos hallinnoi veroa ja veronalennusohjelmaa.

28

(29)  Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien yritysten on yleensä säilytettävä veroasiakirjat kuuden vuoden ajan kiviainesverotusta varten.

29

(30)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

30

(31)  Aggregates – The OFT's reason for making a market investigation reference to the Competition Commission from January 2012

31

(32)  N 327/08 – Tanska, johdanto-osan 64 kappale.

32

(33)  Ks. alaviite 30, johdanto-osan 66 kappale.

33

(34)  Ks. alaviite 28.

34

---

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1584,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), jonka Italia on myöntänyt Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A:lle ja useille muille Algheron lentoasemalla toimiville lentoliikenteen harjoittajille

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6838)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 22 päivänä joulukuuta 2003 italialaiselta lentoyhtiöltä Air One S.p.A:lta, jäljempänä ’Air One’, kantelun, jossa väitetään useiden Italian lentoasemien pitäjien myöntäneen Ryanair Ltd -yhtiölle, jäljempänä ’Ryanair’, sääntöjenvastaista tukea useiden sellaisten sopimusten muodossa, joissa määrätään toiminnan ehdoista lentoasemilla. Kyseiset lentoasemat ovat Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A:n, jäljempänä ’So.Ge.A.AL’, hallinnoima Algheron lentoasema, SAGA S.p.A:n hallinnoima Pescaran lentoasema ja Aeroporti di Roma S.p.A:n hallinnoima Rooman lentoasema sekä Pisan, Trevision ja Bergamon (Orio al Serio) lentoasemat. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 22 päivänä joulukuuta 2003 italialaiselta lentoyhtiöltä Air One S.p.A:lta, jäljempänä ’Air One’, kantelun, jossa väitetään useiden Italian lentoasemien pitäjien myöntäneen Ryanair Ltd -yhtiölle, jäljempänä ’Ryanair’, sääntöjenvastaista tukea useiden sellaisten sopimusten muodossa, joissa määrätään toiminnan ehdoista lentoasemilla. Kyseiset lentoasemat ovat Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A:n, jäljempänä ’So.Ge.A.AL’, hallinnoima Algheron lentoasema, SAGA S.p.A:n hallinnoima Pescaran lentoasema ja Aeroporti di Roma S.p.A:n hallinnoima Rooman lentoasema sekä Pisan, Trevision ja Bergamon (Orio al Serio) lentoasemat.

| (2) | Air One pyysi komissiota 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä ottamaan kantaa tekemäänsä kanteluun SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisesti ja nosti unionin yleisessä tuomioistuimessa laiminlyöntikanteen. Tuomioistuin hylkäsi kanteen (2). |
| --- | --- |

(2)

Air One pyysi komissiota 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä ottamaan kantaa tekemäänsä kanteluun SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisesti ja nosti unionin yleisessä tuomioistuimessa laiminlyöntikanteen. Tuomioistuin hylkäsi kanteen (2).

| (3) | Komissio toimitti Italialle 9 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä kantelusta version, joka ei sisältänyt luottamuksellisia tietoja. Komission suostuttua määräajan pidentämiseen Italia toimitti kantelua koskevat huomautuksensa 5 päivänä lokakuuta 2004 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti Italialle 9 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä kantelusta version, joka ei sisältänyt luottamuksellisia tietoja. Komission suostuttua määräajan pidentämiseen Italia toimitti kantelua koskevat huomautuksensa 5 päivänä lokakuuta 2004 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komissio pyysi lisätietoja 14 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komission suostuttua määräajan pidentämiseen Italia toimitti pyydetyt tiedot 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti komissiolle lisätietoja 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi lisätietoja 14 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komission suostuttua määräajan pidentämiseen Italia toimitti pyydetyt tiedot 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti komissiolle lisätietoja 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Air One pyysi 21 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellään komissiota laajentamaan tutkintaansa Barin ja Brindisin lentoasemiin. Air One kehotti komissiota virallisesti 18 päivänä toukokuuta 2006 päivätyssä kirjeessään määrittelemään kantansa SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisesti. Komissio vastasi 14 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Air One pyysi 21 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellään komissiota laajentamaan tutkintaansa Barin ja Brindisin lentoasemiin. Air One kehotti komissiota virallisesti 18 päivänä toukokuuta 2006 päivätyssä kirjeessään määrittelemään kantansa SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisesti. Komissio vastasi 14 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Air One rajasi 26 päivänä lokakuuta 2006 ja 10 päivänä tammikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä vastalauseensa oletettuun tukeen, jota oli myönnetty Algheron lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten sopimusten muodossa. Air One kehotti komissiota 12 päivänä helmikuuta 2007 noudattamaan SEUT-sopimuksen 265 artiklaa. |
| --- | --- |

(6)

Air One rajasi 26 päivänä lokakuuta 2006 ja 10 päivänä tammikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä vastalauseensa oletettuun tukeen, jota oli myönnetty Algheron lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten sopimusten muodossa. Air One kehotti komissiota 12 päivänä helmikuuta 2007 noudattamaan SEUT-sopimuksen 265 artiklaa.

| (7) | Komissio pyysi Italialta lisätietoja 27 päivänä kesäkuuta 2006 ja 30 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Italia toimitti pyyntöön osittaisen vastauksen 17 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellään. Komissio pyysi Italialta lisätietoja 19 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi tähän pyyntöön 16 ja 26 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi Italialta lisätietoja 27 päivänä kesäkuuta 2006 ja 30 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Italia toimitti pyyntöön osittaisen vastauksen 17 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellään. Komissio pyysi Italialta lisätietoja 19 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi tähän pyyntöön 16 ja 26 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Tutkittuaan Italian toimittamat tiedot komissio päätti 12 päivänä syyskuuta 2007 käynnistää SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkintamenettelyn (vuonna 2007 tehty päätös). Vuonna 2007 tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(8)

Tutkittuaan Italian toimittamat tiedot komissio päätti 12 päivänä syyskuuta 2007 käynnistää SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkintamenettelyn (vuonna 2007 tehty päätös). Vuonna 2007 tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä.

| (9) | Italia pyysi komissiota 15 ja 22 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillään pidentämään vuonna 2007 tehdyn päätöksen arviointia koskevien huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa. Komissio suostui pidentämään määräaikaa 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellään. Italia toimitti vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 14 päivänä marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

(9)

Italia pyysi komissiota 15 ja 22 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillään pidentämään vuonna 2007 tehdyn päätöksen arviointia koskevien huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa. Komissio suostui pidentämään määräaikaa 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellään. Italia toimitti vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 14 päivänä marraskuuta 2007.

| (10) | Komissio julkaisi vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevan oikaisun 12 päivänä helmikuuta 2008 (4). |
| --- | --- |

(10)

Komissio julkaisi vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevan oikaisun 12 päivänä helmikuuta 2008 (4).

| (11) | Ryanair toimitti vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 18 päivänä helmikuuta 2008. So.Ge.A.AL toimitti huomautuksensa samana päivänä. So.Ge.A.AL toimitti lisätietoja 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italia välitti 20 päivänä helmikuuta 2008 komissiolle Sardinian alueen (Regione autonoma della Sardegna), jäljempänä ’RAS’, huomautukset. |
| --- | --- |

(11)

Ryanair toimitti vuonna 2007 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 18 päivänä helmikuuta 2008. So.Ge.A.AL toimitti huomautuksensa samana päivänä. So.Ge.A.AL toimitti lisätietoja 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italia välitti 20 päivänä helmikuuta 2008 komissiolle Sardinian alueen (Regione autonoma della Sardegna), jäljempänä ’RAS’, huomautukset.

| (12) | Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n huomautukset välitettiin Italialle 28 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n huomautukset välitettiin Italialle 28 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (13) | Air One täydensi alkuperäistä kanteluaan 20 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti nämä tiedot Italialle huomautuksia varten 10 päivänä joulukuuta 2008. Italian viranomaiset pyysivät pidentämään Air Onen tietoja koskeville huomautuksille asetettua määräaikaa 15 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 20 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti huomautuksensa komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2009. |
| --- | --- |

(13)

Air One täydensi alkuperäistä kanteluaan 20 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti nämä tiedot Italialle huomautuksia varten 10 päivänä joulukuuta 2008. Italian viranomaiset pyysivät pidentämään Air Onen tietoja koskeville huomautuksille asetettua määräaikaa 15 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 20 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti huomautuksensa komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2009.

| (14) | Komissio otti yhteyttä Ecorys Netherlands BV:hen, jäljempänä ’Ecorys’, 1 päivänä syyskuuta 2008 ja pyysi tältä taloudellista arviointia useista käynnissä olevista valtiontukea koskevista tutkimuksista, myös Algheron lentoasemaa koskevasta tutkimuksesta. Arvioinnissa tarkasteltiin muun muassa lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n ja paikallisviranomaisten toimia So.Ge.A.AL:n ja lentoliikenteen harjoittajien välisten sopimusten osalta ja sitä, missä määrin Algheron lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Ecorys toimitti loppuraporttinsa 30 päivänä maaliskuuta 2011, jäljempänä ’Ecorysin raportti’. |
| --- | --- |

(14)

Komissio otti yhteyttä Ecorys Netherlands BV:hen, jäljempänä ’Ecorys’, 1 päivänä syyskuuta 2008 ja pyysi tältä taloudellista arviointia useista käynnissä olevista valtiontukea koskevista tutkimuksista, myös Algheron lentoasemaa koskevasta tutkimuksesta. Arvioinnissa tarkasteltiin muun muassa lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n ja paikallisviranomaisten toimia So.Ge.A.AL:n ja lentoliikenteen harjoittajien välisten sopimusten osalta ja sitä, missä määrin Algheron lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Ecorys toimitti loppuraporttinsa 30 päivänä maaliskuuta 2011, jäljempänä ’Ecorysin raportti’.

| (15) | Ryanair toimitti 5 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä komissiolle lisätietoa Ryanairiin liittyvistä käynnissä olleista valtiontukea koskevista tutkimuksista, joista yksi liittyi Algheron lentoasemaan. |
| --- | --- |

(15)

Ryanair toimitti 5 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä komissiolle lisätietoa Ryanairiin liittyvistä käynnissä olleista valtiontukea koskevista tutkimuksista, joista yksi liittyi Algheron lentoasemaan.

| (16) | Komissio lähetti Italialle lisätietopyynnön 30 päivänä maaliskuuta 2011. Samassa kirjeessä komissio toimitti Italialle englanninkielisen version Ecorysin raportista. |
| --- | --- |

(16)

Komissio lähetti Italialle lisätietopyynnön 30 päivänä maaliskuuta 2011. Samassa kirjeessä komissio toimitti Italialle englanninkielisen version Ecorysin raportista.

| (17) | Komissio lähetti Ryanairille tietopyynnön 8 päivänä huhtikuuta 2011. Ryanair vastasi tähän pyyntöön 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(17)

Komissio lähetti Ryanairille tietopyynnön 8 päivänä huhtikuuta 2011. Ryanair vastasi tähän pyyntöön 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (18) | Italia pyysi pidentämään komission 30 päivänä maaliskuuta 2011 pyytämien tietojen toimittamiselle asetettua määräaikaa 23 ja 30 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Italia pyysi samalla englanninkielisen Ecorysin raportin italiankielistä käännöstä. Italia toisti käännöspyynnön 1 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio lähetti Italialle Ecorysin raportin italiankielisen käännöksen 1 päivänä elokuuta 2011. |
| --- | --- |

(18)

Italia pyysi pidentämään komission 30 päivänä maaliskuuta 2011 pyytämien tietojen toimittamiselle asetettua määräaikaa 23 ja 30 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Italia pyysi samalla englanninkielisen Ecorysin raportin italiankielistä käännöstä. Italia toisti käännöspyynnön 1 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio lähetti Italialle Ecorysin raportin italiankielisen käännöksen 1 päivänä elokuuta 2011.

| (19) | Italia (sekä RAS että Italian liikenneministeriö) vastasi komission 30 päivänä maaliskuuta 2011 esittämään tietopyyntöön 31 päivänä elokuuta 2011 ja 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(19)

Italia (sekä RAS että Italian liikenneministeriö) vastasi komission 30 päivänä maaliskuuta 2011 esittämään tietopyyntöön 31 päivänä elokuuta 2011 ja 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (20) | Komissio toimitti Ryanairin 22 päivänä heinäkuuta 2011 antaman vastauksen Italialle 19 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Italia pyysi pidentämään huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa 16 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Samassa kirjeessä Italia pyysi italiankielistä käännöstä Ryanairin vastaukseen liitetystä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta arviointiraportista, jäljempänä ’vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 17 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti Italialle italiankielisen version vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta raportista 23 päivänä tammikuuta 2012. Italia lähetti 15 päivänä helmikuuta 2012 huomautuksensa Ryanairin kommenteista, etenkin vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta raportista. |
| --- | --- |

(20)

Komissio toimitti Ryanairin 22 päivänä heinäkuuta 2011 antaman vastauksen Italialle 19 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Italia pyysi pidentämään huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa 16 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Samassa kirjeessä Italia pyysi italiankielistä käännöstä Ryanairin vastaukseen liitetystä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta arviointiraportista, jäljempänä ’vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 17 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti Italialle italiankielisen version vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta raportista 23 päivänä tammikuuta 2012. Italia lähetti 15 päivänä helmikuuta 2012 huomautuksensa Ryanairin kommenteista, etenkin vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevasta raportista.

| (21) | Komissio lähetti Ryanairille 17 päivänä helmikuuta 2012 tietopyynnön, joka koski käynnissä olevia valtiontukitutkimuksia, myös Algheron lentoasemaa koskevaa tutkintaa. Ryanair vastasi tähän pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio lähetti Ryanairille 17 päivänä helmikuuta 2012 tietopyynnön, joka koski käynnissä olevia valtiontukitutkimuksia, myös Algheron lentoasemaa koskevaa tutkintaa. Ryanair vastasi tähän pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (22) | Kesäkuun 27 päivänä 2012 komissio laajensi virallista tutkintamenettelyä Italian toteuttamiin lisätoimenpiteisiin, jotka eivät olleet Air Onen kantelun kohteena, jäljempänä ’vuonna 2012 tehty päätös’ (5). Vuonna 2012 tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti asianosaisia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(22)

Kesäkuun 27 päivänä 2012 komissio laajensi virallista tutkintamenettelyä Italian toteuttamiin lisätoimenpiteisiin, jotka eivät olleet Air Onen kantelun kohteena, jäljempänä ’vuonna 2012 tehty päätös’ (5). Vuonna 2012 tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti asianosaisia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä.

| (23) | Italia toimitti huomautuksensa vuonna 2012 tehdystä päätöksestä 31 päivänä elokuuta 2012, 3 päivänä lokakuuta 2012, 19 päivänä lokakuuta 2012, 22 päivänä lokakuuta 2012 ja 20 päivänä helmikuuta 2013. Komissio sai huomautuksia neljältä asianosaiselta: So.Ge.A.AL:lta, Ryanairilta, Airport Marketing Services Ltd:ltä, jäljempänä ’AMS’, ja Unioncamerelta. Ryanairin huomautuksiin sisältyi päivitetty markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti, jäljempänä ’vuoden 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’. Komissio toimitti asianosaisten huomautukset Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Italian huomautukset asianosaisten esittämiin huomautuksiin vastaanotettiin 6 päivänä syyskuuta 2013 ja 13 päivänä marraskuuta 2013. |
| --- | --- |

(23)

Italia toimitti huomautuksensa vuonna 2012 tehdystä päätöksestä 31 päivänä elokuuta 2012, 3 päivänä lokakuuta 2012, 19 päivänä lokakuuta 2012, 22 päivänä lokakuuta 2012 ja 20 päivänä helmikuuta 2013. Komissio sai huomautuksia neljältä asianosaiselta: So.Ge.A.AL:lta, Ryanairilta, Airport Marketing Services Ltd:ltä, jäljempänä ’AMS’, ja Unioncamerelta. Ryanairin huomautuksiin sisältyi päivitetty markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti, jäljempänä ’vuoden 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’. Komissio toimitti asianosaisten huomautukset Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Italian huomautukset asianosaisten esittämiin huomautuksiin vastaanotettiin 6 päivänä syyskuuta 2013 ja 13 päivänä marraskuuta 2013.

| (24) | Ryanair toimitti useita huomautuksia 20 päivänä joulukuuta 2013 sekä 17, 24 ja 31 päivänä tammikuuta 2014. Komissio toimitti kaikki Algheron lentoasemaa koskevat huomautukset Italialle 9 päivänä tammikuuta 2014 ja 5 päivänä helmikuuta 2014. Italia pyysi 24 päivänä helmikuuta 2014 italiankielistä käännöstä komission sille 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä toimittamista Ryanairin huomautuksista. Komissio vastasi pyyntöön toimittamalla Italialle italiankielisen version Ryanairin huomautuksista 8 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(24)

Ryanair toimitti useita huomautuksia 20 päivänä joulukuuta 2013 sekä 17, 24 ja 31 päivänä tammikuuta 2014. Komissio toimitti kaikki Algheron lentoasemaa koskevat huomautukset Italialle 9 päivänä tammikuuta 2014 ja 5 päivänä helmikuuta 2014. Italia pyysi 24 päivänä helmikuuta 2014 italiankielistä käännöstä komission sille 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä toimittamista Ryanairin huomautuksista. Komissio vastasi pyyntöön toimittamalla Italialle italiankielisen version Ryanairin huomautuksista 8 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä.

| (25) | Komissio pyysi Italialta lisätietoa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä 23 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Alkuperäisen määräajan pidentämisen jälkeen Italia toimitti osittaisen vastauksen komission pyyntöön 18 päivänä helmikuuta 2014. Italiaa muistutettiin 4 päivänä maaliskuuta 2014 sen velvoitteesta antaa kattava vastaus kaikkiin komission sille 23 päivänä joulukuuta 2013 päivätyssä kirjeessä esittämiin kysymyksiin. Italia toimitti pyydetyt tiedot 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio pyysi Italialta lisätietoa tutkinnan kohteena olevista toimenpiteistä 23 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Alkuperäisen määräajan pidentämisen jälkeen Italia toimitti osittaisen vastauksen komission pyyntöön 18 päivänä helmikuuta 2014. Italiaa muistutettiin 4 päivänä maaliskuuta 2014 sen velvoitteesta antaa kattava vastaus kaikkiin komission sille 23 päivänä joulukuuta 2013 päivätyssä kirjeessä esittämiin kysymyksiin. Italia toimitti pyydetyt tiedot 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyssä kirjeessä.

| (26) | Maaliskuun 14 päivänä 2014 komissio tiedotti Italialle ja menettelyn muille osapuolille, että komissio on antanut 20 päivänä helmikuuta 2014 suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat’ (6), ja kehotti Italiaa toimittamaan huomautuksia 20 työpäivän kuluessa kyseisten suuntaviivojen julkaisemisesta. Italia ei vastannut 14 päivänä maaliskuuta 2014 päivättyyn komission kirjeeseen. |
| --- | --- |

(26)

Maaliskuun 14 päivänä 2014 komissio tiedotti Italialle ja menettelyn muille osapuolille, että komissio on antanut 20 päivänä helmikuuta 2014 suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat’ (6), ja kehotti Italiaa toimittamaan huomautuksia 20 työpäivän kuluessa kyseisten suuntaviivojen julkaisemisesta. Italia ei vastannut 14 päivänä maaliskuuta 2014 päivättyyn komission kirjeeseen.

| (27) | Komissio pyysi Italialta lisätietoja 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Alkuperäisen määräajan pidentämisen jälkeen Italia toimitti pyydetyt tiedot 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja 8 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(27)

Komissio pyysi Italialta lisätietoja 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Alkuperäisen määräajan pidentämisen jälkeen Italia toimitti pyydetyt tiedot 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja 8 päivänä toukokuuta 2014.

| (28) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 2005 suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta, jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat’ (7). |
| --- | --- |

(28)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 2005 suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta, jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat’ (7).

| (29) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianosaisia kehotettiin esittämään huomautuksia vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen soveltamisesta tähän tapaukseen kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä. So.Ge.A.AL esitti huomautuksensa 8 päivänä toukokuuta 2014. So.Ge.A.AL:n huomautukset toimitettiin Italialle 22 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(29)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianosaisia kehotettiin esittämään huomautuksia vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen soveltamisesta tähän tapaukseen kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä. So.Ge.A.AL esitti huomautuksensa 8 päivänä toukokuuta 2014. So.Ge.A.AL:n huomautukset toimitettiin Italialle 22 päivänä toukokuuta 2014.

| (30) | Komissio pyysi Italialta lisätietoja 26 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti pyydetyt tiedot 10 päivänä kesäkuuta 2014, 28 päivänä heinäkuuta 2014, 20 ja 27 päivänä elokuuta 2014 sekä 1 ja 19 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(30)

Komissio pyysi Italialta lisätietoja 26 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti pyydetyt tiedot 10 päivänä kesäkuuta 2014, 28 päivänä heinäkuuta 2014, 20 ja 27 päivänä elokuuta 2014 sekä 1 ja 19 päivänä syyskuuta 2014.

| (31) | Italia ilmoitti komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyy poikkeuksellisesti sen, että kyseinen päätös annetaan vain englanniksi. |
| --- | --- |

(31)

Italia ilmoitti komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyy poikkeuksellisesti sen, että kyseinen päätös annetaan vain englanniksi.

2.   YLEISTÄ TIETOA ALGHERON LENTOASEMASTA

| (32) | Algheron lentoasema sijaitsee Italiassa Sardinian saaren luoteisosassa. Alghero perustettiin alun perin sotilaslentoasemaksi, ja se avattiin siviililiikenteelle vuonna 1974. Valtio omistaa lentoaseman infrastruktuurit ja palvelut Ente Nazionale Aviazione Civilen, jäljempänä ’ENAC’, kautta, joka on Italian kansallinen siviili-ilmailuviranomainen. |
| --- | --- |

(32)

Algheron lentoasema sijaitsee Italiassa Sardinian saaren luoteisosassa. Alghero perustettiin alun perin sotilaslentoasemaksi, ja se avattiin siviililiikenteelle vuonna 1974. Valtio omistaa lentoaseman infrastruktuurit ja palvelut Ente Nazionale Aviazione Civilen, jäljempänä ’ENAC’, kautta, joka on Italian kansallinen siviili-ilmailuviranomainen.

| (33) | Algheron lentoasemalta on matkaa muille Sardinian lentoasemille seuraavasti: 128 km Olbian lentoasemalle, 133 km Oristanon lentoasemalle, 225 km Tortolì-Arbataxin lentoasemalle ja 235 km Cagliarin lentoasemalle (8). Italian mukaan sen maantieteellisen sijainnin ja liikenneverkoston (maantie- ja rautatieliikenteen) ominaispiirteiden vuoksi mikään naapurilentoasemista ei voi korvata Algheron lentoasemaa. |
| --- | --- |

(33)

Algheron lentoasemalta on matkaa muille Sardinian lentoasemille seuraavasti: 128 km Olbian lentoasemalle, 133 km Oristanon lentoasemalle, 225 km Tortolì-Arbataxin lentoasemalle ja 235 km Cagliarin lentoasemalle (8). Italian mukaan sen maantieteellisen sijainnin ja liikenneverkoston (maantie- ja rautatieliikenteen) ominaispiirteiden vuoksi mikään naapurilentoasemista ei voi korvata Algheron lentoasemaa.

| (34) | Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 663 570 matkustajasta vuonna 2000 yli yhteen miljoonaan matkustajaan vuonna 2005 ja lähes 1,6 miljoonaan matkustajaan vuonna 2013.

  Taulukko 1


  Algheron lentoaseman matkustajaliikenne







  Vuosi | Matkustajat |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 663 570 |
| 2001 | 680 854 |
| 2002 | 803 763 |
| 2003 | 887 127 |
| 2004 | 997 674 |
| 2005 | 1 078 671 |
| 2006 | 1 069 595 |
| 2007 | 1 299 047 |
| 2008 | 1 379 791 |
| 2009 | 1 506 080 |
| 2010 | 1 387 287 |
| 2011 | 1 513 245 |
| 2012 | 1 512 954 |
| 2013 | 1 563 020 |

(34)

Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 663 570 matkustajasta vuonna 2000 yli yhteen miljoonaan matkustajaan vuonna 2005 ja lähes 1,6 miljoonaan matkustajaan vuonna 2013.

Taulukko 1

Algheron lentoaseman matkustajaliikenne

Vuosi

Matkustajat

2000

663 570

2001

680 854

2002

803 763

2003

887 127

2004

997 674

2005

1 078 671

2006

1 069 595

2007

1 299 047

2008

1 379 791

2009

1 506 080

2010

1 387 287

2011

1 513 245

2012

1 512 954

2013

1 563 020

| (35) | Lentoyhtiöistä Ryanair on ollut lentoaseman suurin käyttäjä vuodesta 2000 lähtien. Vuodesta 2000 alkaen lentoasemalla on toiminut myös muita lentoyhtiötä, mukaan lukien halpalentoyhtiöt (Germanwings, Air Italy, Air Dolomiti, Air Vallée, Meridiana, Alpi Eagles, Bmibaby, easyJet, Air One, Volare, Alitalia) (9). |
| --- | --- |

(35)

Lentoyhtiöistä Ryanair on ollut lentoaseman suurin käyttäjä vuodesta 2000 lähtien. Vuodesta 2000 alkaen lentoasemalla on toiminut myös muita lentoyhtiötä, mukaan lukien halpalentoyhtiöt (Germanwings, Air Italy, Air Dolomiti, Air Vallée, Meridiana, Alpi Eagles, Bmibaby, easyJet, Air One, Volare, Alitalia) (9).

| (36) | Algheron lentoasemalla lentoyhtiöiltä perittävät maksut määritetään yleensä julkistetun lentoasemamaksutaulukon mukaisesti, joka sisältää seuraavat maksut: nousu- ja laskeutumismaksu, matkustajamaksu, turvallisuusmaksu, matkatavaroiden tarkastusmaksu ja maahuolintapalvelumaksu. |
| --- | --- |

(36)

Algheron lentoasemalla lentoyhtiöiltä perittävät maksut määritetään yleensä julkistetun lentoasemamaksutaulukon mukaisesti, joka sisältää seuraavat maksut: nousu- ja laskeutumismaksu, matkustajamaksu, turvallisuusmaksu, matkatavaroiden tarkastusmaksu ja maahuolintapalvelumaksu.

3.   ALGHERON LENTOASEMAN HALLINNOINTI

3.1   SoGeAAL

| (37) | So.Ge.A.AL perustettiin vuonna 1994 Algheron lentoaseman pitäjäksi. Yhtiöllä oli 200 miljoonan Italian liiran (103 291,4 euron) alkupääoma, jonka paikallisviranomaiset olivat merkinneet kokonaan. Valtaosan pääomasta omisti RAS (suoraan tai epäsuoraan Società Finanziaria Industriale Regione Sardegna – SFIRS S.p.A:n, jäljempänä ’SFIRS’, välityksellä). SFIRS perustettiin RAS:n sijoitusyhtiöksi (10). |
| --- | --- |

(37)

So.Ge.A.AL perustettiin vuonna 1994 Algheron lentoaseman pitäjäksi. Yhtiöllä oli 200 miljoonan Italian liiran (103 291,4 euron) alkupääoma, jonka paikallisviranomaiset olivat merkinneet kokonaan. Valtaosan pääomasta omisti RAS (suoraan tai epäsuoraan Società Finanziaria Industriale Regione Sardegna – SFIRS S.p.A:n, jäljempänä ’SFIRS’, välityksellä). SFIRS perustettiin RAS:n sijoitusyhtiöksi (10).

| (38) | Vaikka So.Ge.A.AL:n pääoman rakenne vaihteli vuosien myötä, vuodesta 1994 lähtien julkiset laitokset eli Sassarin kauppakamari, Sassarin maakunta, Sassarin kunta, Algheron kunta, RAS ja SFIRS S.p.A ovat omistaneet yrityksen kokonaan. |
| --- | --- |

(38)

Vaikka So.Ge.A.AL:n pääoman rakenne vaihteli vuosien myötä, vuodesta 1994 lähtien julkiset laitokset eli Sassarin kauppakamari, Sassarin maakunta, Sassarin kunta, Algheron kunta, RAS ja SFIRS S.p.A ovat omistaneet yrityksen kokonaan.

| (39) | Vuonna 2010 RAS omisti 80,2 prosenttia ja SFIRS 19,8 prosenttia So.Ge.A.AL:n osakkeista. |
| --- | --- |

(39)

Vuonna 2010 RAS omisti 80,2 prosenttia ja SFIRS 19,8 prosenttia So.Ge.A.AL:n osakkeista.

3.2   LENTOASEMAN HALLINNOINTIA KOSKEVA TOIMILUPA

| (40) | So.Ge.A.AL teki ENAC:n kanssa 28 päivänä toukokuuta 2007 sopimuksen Algheron lentoaseman hallinnointia koskevasta 40-vuotisesta toimiluvasta (11), jäljempänä ’toimilupasopimus’ (12). Ennen vuotta 2007 So.Ge.A.AL hallinnoi Algheron lentoasemaa sille 11 päivänä helmikuuta 1999 myönnetyn tilapäisen toimiluvan perusteella. |
| --- | --- |

(40)

So.Ge.A.AL teki ENAC:n kanssa 28 päivänä toukokuuta 2007 sopimuksen Algheron lentoaseman hallinnointia koskevasta 40-vuotisesta toimiluvasta (11), jäljempänä ’toimilupasopimus’ (12). Ennen vuotta 2007 So.Ge.A.AL hallinnoi Algheron lentoasemaa sille 11 päivänä helmikuuta 1999 myönnetyn tilapäisen toimiluvan perusteella.

| (41) | Italiassa lentoasemien hallinnointia koskevan toimiluvan myöntää ENAC toimintasuunnitelman, investointisuunnitelman ja talous- ja rahoitussuunnitelman sisältävän liiketoimintasuunnitelman kestävyyden arvioinnin perusteella. Lentoaseman pitäjä määrittelee toimintasuunnitelmassa talousohjelmastrategiat ja organisaatiorakenteen. Investointisuunnitelma koostuu suunniteltuja toimia ja niiden teknistä, taloudellista ja hallinnollista toteuttamiskelpoisuutta koskevasta lyhyestä selvityksestä. Talous- ja rahoitussuunnitelmassa tarkastellaan lentoaseman pidon rahoitustasetta. |
| --- | --- |

(41)

Italiassa lentoasemien hallinnointia koskevan toimiluvan myöntää ENAC toimintasuunnitelman, investointisuunnitelman ja talous- ja rahoitussuunnitelman sisältävän liiketoimintasuunnitelman kestävyyden arvioinnin perusteella. Lentoaseman pitäjä määrittelee toimintasuunnitelmassa talousohjelmastrategiat ja organisaatiorakenteen. Investointisuunnitelma koostuu suunniteltuja toimia ja niiden teknistä, taloudellista ja hallinnollista toteuttamiskelpoisuutta koskevasta lyhyestä selvityksestä. Talous- ja rahoitussuunnitelmassa tarkastellaan lentoaseman pidon rahoitustasetta.

| (42) | Toimilupasopimuksen 8 artiklan mukaan So.Ge.A.AL:n tulot muodostuvat






  a) | lentoasemien käyttäjämaksuista 5 päivänä toukokuuta 1976 annetun Italian lain nro 324 ja siihen tehtyjen muutosten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(42)

Toimilupasopimuksen 8 artiklan mukaan So.Ge.A.AL:n tulot muodostuvat

a)

lentoasemien käyttäjämaksuista 5 päivänä toukokuuta 1976 annetun Italian lain nro 324 ja siihen tehtyjen muutosten mukaisesti;

| b) | lentoteitse kuljetettavien tavaroiden lastaus- ja purkamismaksuista 16 päivänä huhtikuuta 1974 annetun Italian lain nro 117 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

lentoteitse kuljetettavien tavaroiden lastaus- ja purkamismaksuista 16 päivänä huhtikuuta 1974 annetun Italian lain nro 117 mukaisesti;

| c) | turvallisuuspalveluja koskevista toimilupamaksuista annetun Italian lain 248/2005 ja siihen tehtyjen muutosten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

turvallisuuspalveluja koskevista toimilupamaksuista annetun Italian lain 248/2005 ja siihen tehtyjen muutosten mukaisesti;

| d) | lentoaseman hallinnoinnista suoraan tai epäsuoraan kertyvistä tuloista sekä lentoaseman alueiden ja palvelujen käytöstä kolmansilta osapuolilta saaduista tuloista Italian kansallisen asetuksen nro 18/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

lentoaseman hallinnoinnista suoraan tai epäsuoraan kertyvistä tuloista sekä lentoaseman alueiden ja palvelujen käytöstä kolmansilta osapuolilta saaduista tuloista Italian kansallisen asetuksen nro 18/1999 mukaisesti.

| (43) | Lentoaseman pitäjien on maksettava ENAC:lle lentoaseman hallinnointioikeudesta vuotuinen toimilupamaksu voimassa olevissa asiaa koskevissa säädöksissä vahvistetun suuruisena ja niissä määritettyjen menettelyjen mukaisesti (ks. toimilupamaksujen määrittämistä koskevat yksityiskohdat johdanto-osan 155–157 kappaleesta). |
| --- | --- |

(43)

Lentoaseman pitäjien on maksettava ENAC:lle lentoaseman hallinnointioikeudesta vuotuinen toimilupamaksu voimassa olevissa asiaa koskevissa säädöksissä vahvistetun suuruisena ja niissä määritettyjen menettelyjen mukaisesti (ks. toimilupamaksujen määrittämistä koskevat yksityiskohdat johdanto-osan 155–157 kappaleesta).

| (44) | Toimilupasopimuksen 12 artiklan mukaan lentoaseman pitäjän on toimitettava ENAC:lle raportti toimintasuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä joka vuosi toimiluvan myöntämisvuodesta alkaen. Lisäksi lentoaseman pitäjän on toimitettava ENAC:n hyväksyttäväksi viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden toimilupajakson päättymistä seuraavan neljän vuoden jakson liiketoimintasuunnitelma (investointisuunnitelma ja toimintasuunnitelma mukaan luettuina). Jos lentoaseman pitäjä ei täytä velvollisuuksiaan, sille määrätään seuraamuksia. |
| --- | --- |

(44)

Toimilupasopimuksen 12 artiklan mukaan lentoaseman pitäjän on toimitettava ENAC:lle raportti toimintasuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä joka vuosi toimiluvan myöntämisvuodesta alkaen. Lisäksi lentoaseman pitäjän on toimitettava ENAC:n hyväksyttäväksi viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden toimilupajakson päättymistä seuraavan neljän vuoden jakson liiketoimintasuunnitelma (investointisuunnitelma ja toimintasuunnitelma mukaan luettuina). Jos lentoaseman pitäjä ei täytä velvollisuuksiaan, sille määrätään seuraamuksia.

| (45) | Toimilupasopimuksen 14 a artiklan mukaan toimilupa peruutetaan ja sopimus päätetään lainvoimaisesti seuraavissa tapauksissa: (i) johdanto-osan 44 kappaleessa kuvailtuja toimenpiteille asetettuja määräaikoja ei noudateta; (ii) lentoaseman pitäjän toimilupamaksu viivästyy yli 12 kuukautta; (iii) konkurssi tai (iv) talous- ja rahoitustasapainoa ei saavuteta ensimmäinen neljän vuoden jakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(45)

Toimilupasopimuksen 14 a artiklan mukaan toimilupa peruutetaan ja sopimus päätetään lainvoimaisesti seuraavissa tapauksissa: (i) johdanto-osan 44 kappaleessa kuvailtuja toimenpiteille asetettuja määräaikoja ei noudateta; (ii) lentoaseman pitäjän toimilupamaksu viivästyy yli 12 kuukautta; (iii) konkurssi tai (iv) talous- ja rahoitustasapainoa ei saavuteta ensimmäinen neljän vuoden jakson loppuun mennessä.

3.3   YLEISEN EDUN MUKAISET TEHTÄVÄT

| (46) | Italia väitti 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään, ettei So.Ge.A.AL hoida yleisen edun piiriin kuuluvia tehtäviä (13). |
| --- | --- |

(46)

Italia väitti 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään, ettei So.Ge.A.AL hoida yleisen edun piiriin kuuluvia tehtäviä (13).

| (47) | So.Ge.A.AL asettaa kuitenkin käyttöön lentoaseman tiloja julkista valtaa käyttävän valtion tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi ja vastaa kyseisten alueiden ylläpidosta ja hallinnoinnista aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

(47)

So.Ge.A.AL asettaa kuitenkin käyttöön lentoaseman tiloja julkista valtaa käyttävän valtion tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi ja vastaa kyseisten alueiden ylläpidosta ja hallinnoinnista aiheutuvista kuluista.

| (48) | Italia harkitsi kantaansa uudelleen 10 päivänä kesäkuuta 2014 (14) päivätyssä kirjeessään ja väitti, että kyseisten lentoaseman tilojen hallinnointiin liittyvät kustannukset aiheutuvat yleisen edun mukaisista tehtävistä. Italia totesi oikeudellisesta kehyksestä, että oikeussäännöissä määrätään tarkasti, että lentoaseman pitäjien on vastattava tällaisista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on etenkin asetettava ENAC:n ja muiden julkisten laitosten (ilmarajoilla toimivat poliisiviranomaiset, tullilaitos, finanssivalvontalaitos, merenkulkuvirasto, ilma- ja raja-alueiden terveysviranomaiset, Italian Punainen Risti, palokunta, poliisiviranomaiset) saataville tietyt lentoaseman alueet ja vastattava niistä aiheutuvista hallinto- ja ylläpitokustannuksista (15). Lentoaseman pitäjien velvollisuus asettaa julkisten laitosten saataville lentoaseman tiloja ja vastata niistä aiheutuvista kustannuksista vahvistettiin vuonna 1997 annetun ministeriön asetuksen nro 521 soveltamiseksi tehdyssä ja liikenneministeriön 20 päivänä lokakuuta 1999 antamassa Italian kansallisessa määräyksessä nro 12479 mainittujen Italian lentoasemien hallinnointia koskevassa puitesopimuksessa. Asiaa koskevat määräykset sisällytettiin toimilupasopimukseen, ja sen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetaan, että lentoaseman pitäjä on velvollinen ”toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan valtion vastuulle kuuluvia pelastus- ja terveyspalvelualan toimia lentoaseman tiloissa”. Italian mukaan So.Ge.A.AL:lle aiheutui vuosina 2000–2010 kyseisten alueiden ylläpidosta toimintakustannuksia yhteensä 2 776 073 euroa (16). |
| --- | --- |

(48)

Italia harkitsi kantaansa uudelleen 10 päivänä kesäkuuta 2014 (14) päivätyssä kirjeessään ja väitti, että kyseisten lentoaseman tilojen hallinnointiin liittyvät kustannukset aiheutuvat yleisen edun mukaisista tehtävistä. Italia totesi oikeudellisesta kehyksestä, että oikeussäännöissä määrätään tarkasti, että lentoaseman pitäjien on vastattava tällaisista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on etenkin asetettava ENAC:n ja muiden julkisten laitosten (ilmarajoilla toimivat poliisiviranomaiset, tullilaitos, finanssivalvontalaitos, merenkulkuvirasto, ilma- ja raja-alueiden terveysviranomaiset, Italian Punainen Risti, palokunta, poliisiviranomaiset) saataville tietyt lentoaseman alueet ja vastattava niistä aiheutuvista hallinto- ja ylläpitokustannuksista (15). Lentoaseman pitäjien velvollisuus asettaa julkisten laitosten saataville lentoaseman tiloja ja vastata niistä aiheutuvista kustannuksista vahvistettiin vuonna 1997 annetun ministeriön asetuksen nro 521 soveltamiseksi tehdyssä ja liikenneministeriön 20 päivänä lokakuuta 1999 antamassa Italian kansallisessa määräyksessä nro 12479 mainittujen Italian lentoasemien hallinnointia koskevassa puitesopimuksessa. Asiaa koskevat määräykset sisällytettiin toimilupasopimukseen, ja sen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetaan, että lentoaseman pitäjä on velvollinen ”toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan valtion vastuulle kuuluvia pelastus- ja terveyspalvelualan toimia lentoaseman tiloissa”. Italian mukaan So.Ge.A.AL:lle aiheutui vuosina 2000–2010 kyseisten alueiden ylläpidosta toimintakustannuksia yhteensä 2 776 073 euroa (16).

| (49) | Lisäksi Italia totesi, että uuden terminaalin investointeihin aiheuttamista kokonaiskustannuksista 1 284 133 euroa on sellaisten alueiden rakentamiskustannuksia, jotka So.Ge.A.AL:n on asetettava julkisten laitosten saataville. Tämän vuoksi niitä on myös pidettävä kustannuksina, joita aiheutuu yleisen edun piiriin kuuluvien toimien toteuttamisesta (ks. myös johdanto-osan 86 kappale). |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi Italia totesi, että uuden terminaalin investointeihin aiheuttamista kokonaiskustannuksista 1 284 133 euroa on sellaisten alueiden rakentamiskustannuksia, jotka So.Ge.A.AL:n on asetettava julkisten laitosten saataville. Tämän vuoksi niitä on myös pidettävä kustannuksina, joita aiheutuu yleisen edun piiriin kuuluvien toimien toteuttamisesta (ks. myös johdanto-osan 86 kappale).

3.4   SoGeAAL:N MAKSAMAT TOIMILUPAMAKSUT

| (50) | So.Ge.A.AL:n vuosina 2000–2010 maksamat (hallinnointiin ja turvallisuuspalveluihin liittyvät) toimilupamaksut esitetään taulukossa 2 (17).

  Taulukko 2


  So.Ge.A.AL:n vuosina 1998–2010 maksamat toimilupamaksut (EUR)













  Kuvaus | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ministeriölle maksettava lentoaseman hallinnointia koskeva toimilupamaksu | 139 572 | 166 505 | 243 880 | 266 205 | 312 950 | 371 912 | 418 358 |
| Turvallisuuspalveluja koskeva toimilupamaksu | — | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä | 139 572 | 166 505 | 243 880 | 266 205 | 312 950 | 371 912 | 418 358 |
| Kuvaus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Yhteensä |
| Lentoaseman hallinnointia koskeva toimilupamaksu | 473 836 | 119 197 | 171 019 | 232 130 | 267 009 | 171 005 | 2 643 514 |
| Turvallisuuspalveluja koskeva toimilupamaksu | 7 092 | 37 324 | 45 439 | 48 205 | 52 618 | 48 571 | 239 249 |
| Yhteensä | 480 928 | 156 539 | 216 458 | 280 335 | 319 627 | 219 575 | 2 882 763 |

(50)

So.Ge.A.AL:n vuosina 2000–2010 maksamat (hallinnointiin ja turvallisuuspalveluihin liittyvät) toimilupamaksut esitetään taulukossa 2 (17).

Taulukko 2

So.Ge.A.AL:n vuosina 1998–2010 maksamat toimilupamaksut (EUR)

Kuvaus

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Ministeriölle maksettava lentoaseman hallinnointia koskeva toimilupamaksu

139 572

166 505

243 880

266 205

312 950

371 912

418 358

Turvallisuuspalveluja koskeva toimilupamaksu

—

—

—

—

—

—

—

Yhteensä

139 572

166 505

243 880

266 205

312 950

371 912

418 358

Kuvaus

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Yhteensä

Lentoaseman hallinnointia koskeva toimilupamaksu

473 836

119 197

171 019

232 130

267 009

171 005

2 643 514

Turvallisuuspalveluja koskeva toimilupamaksu

7 092

37 324

45 439

48 205

52 618

48 571

239 249

Yhteensä

480 928

156 539

216 458

280 335

319 627

219 575

2 882 763

3.5   SoGeAAL:N RAHOITUSTILANNE

| (51) | So.Ge.A.AL:n taloudellinen tulos oli tappiollinen vuosina 2000–2010. Italian mukaan yhtiön heikko tulos johtui lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan myöntämisen viivästymisestä. Toimiluvan myöntämisen jälkeen talouskriisi johti matkustajamäärän selvään vähenemiseen, millä oli kielteisiä vaikutuksia lentoaseman toimintaan. |
| --- | --- |

(51)

So.Ge.A.AL:n taloudellinen tulos oli tappiollinen vuosina 2000–2010. Italian mukaan yhtiön heikko tulos johtui lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan myöntämisen viivästymisestä. Toimiluvan myöntämisen jälkeen talouskriisi johti matkustajamäärän selvään vähenemiseen, millä oli kielteisiä vaikutuksia lentoaseman toimintaan.

| (52) | Elokuussa 2011 Italia toimitti komissiolle raportin Algheron lentoaseman vuosien 2000–2010 taloustilannetta koskevasta arvioinnista, jäljempänä ’Accuracyn raportti’ (18). Accuracyn raportin mukaan So.Ge.A.AL:n vuotuiset taloudelliset tulokset olivat seuraavat:

  Taulukko 3


  So.Ge.A.AL:n taloudellinen tulos vuosina 2000–2010 (tuhatta euroa)







  Vuosi | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2000 | (32,2) |
| 2001 | (790,7) |
| 2002 | (47,3) |
| 2003 | (951,0) |
| 2004 | (2 981,7) |
| 2005 | (2 064,7) |
| 2006 | (1 108,2) |
| 2007 | (1 800,8) |
| 2008 | (4 577,3) |
| 2009 | (12 404,1) |
| 2010 | (1 847,2) |

(52)

Elokuussa 2011 Italia toimitti komissiolle raportin Algheron lentoaseman vuosien 2000–2010 taloustilannetta koskevasta arvioinnista, jäljempänä ’Accuracyn raportti’ (18). Accuracyn raportin mukaan So.Ge.A.AL:n vuotuiset taloudelliset tulokset olivat seuraavat:

Taulukko 3

So.Ge.A.AL:n taloudellinen tulos vuosina 2000–2010 (tuhatta euroa)

Vuosi

Tulos

2000

(32,2)

2001

(790,7)

2002

(47,3)

2003

(951,0)

2004

(2 981,7)

2005

(2 064,7)

2006

(1 108,2)

2007

(1 800,8)

2008

(4 577,3)

2009

(12 404,1)

2010

(1 847,2)

| (53) | Tutkinnan aikana Italia toimitti komissiolle So.Ge.A.AL:n vuosiraportit (Relazione sulla gestione del bilancio) vuosilta 2000–2010 (19). |
| --- | --- |

(53)

Tutkinnan aikana Italia toimitti komissiolle So.Ge.A.AL:n vuosiraportit (Relazione sulla gestione del bilancio) vuosilta 2000–2010 (19).

| (54) | So.Ge.A.AL ilmoitti 1 530 960 048 Italian liiran tappiosta vuonna 2001. So.Ge.A.AL ilmoitti negatiivisista luvuista myös vuosina 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(54)

So.Ge.A.AL ilmoitti 1 530 960 048 Italian liiran tappiosta vuonna 2001. So.Ge.A.AL ilmoitti negatiivisista luvuista myös vuosina 2002 ja 2003.

| (55) | Vuonna 2004 So.Ge.A.AL:n tappiot olivat 2 981 688 euroa. Myös vuodet 2005 ja 2006 olivat tappiollisia. Vuonna 2007 se kirjasi 1 801 000 euron tappion, vaikka sille myönnettiin lentoaseman hallinnointia koskeva kattava toimilupa 3 päivänä elokuuta 2007. Vuoden 2007 vuosikertomuksen mukaan ennakoimattomat tapahtumat heikensivät So.Ge.A.AL:n taloudellista tulosta vuonna 2007. |
| --- | --- |

(55)

Vuonna 2004 So.Ge.A.AL:n tappiot olivat 2 981 688 euroa. Myös vuodet 2005 ja 2006 olivat tappiollisia. Vuonna 2007 se kirjasi 1 801 000 euron tappion, vaikka sille myönnettiin lentoaseman hallinnointia koskeva kattava toimilupa 3 päivänä elokuuta 2007. Vuoden 2007 vuosikertomuksen mukaan ennakoimattomat tapahtumat heikensivät So.Ge.A.AL:n taloudellista tulosta vuonna 2007.

| (56) | Vuonna 2008 So.Ge.A.AL ilmoitti 4 577 000 euron tappioista ja vuonna 2009 tappiot olivat 12 404 126 euroa. |
| --- | --- |

(56)

Vuonna 2008 So.Ge.A.AL ilmoitti 4 577 000 euron tappioista ja vuonna 2009 tappiot olivat 12 404 126 euroa.

| (57) | So.Ge.A.AL totesi vuoden 2009 vuosikertomuksessa, että vuoden 2007 toimilupasopimuksen mukaan sen on saavutettava kannattavuusraja neljän vuoden kuluessa toimiluvan myöntämisestä. Vuoden 2009 huonon taloudellisen tilanteensa vuoksi So.Ge.A.AL ehdotti päivitetyn liiketoimintasuunnitelman laatimista ja hyväksymistä ja totesi sen olevan välttämätöntä, jotta ennusteet saataisiin vastaamaan paremmin markkinakehitystä. Roland Bergerin laatimaa liiketoimintasuunnitelmaa (ks. johdanto-osan 64–70 kappale) ei pidetty tältä osin riittävän luotettavana. |
| --- | --- |

(57)

So.Ge.A.AL totesi vuoden 2009 vuosikertomuksessa, että vuoden 2007 toimilupasopimuksen mukaan sen on saavutettava kannattavuusraja neljän vuoden kuluessa toimiluvan myöntämisestä. Vuoden 2009 huonon taloudellisen tilanteensa vuoksi So.Ge.A.AL ehdotti päivitetyn liiketoimintasuunnitelman laatimista ja hyväksymistä ja totesi sen olevan välttämätöntä, jotta ennusteet saataisiin vastaamaan paremmin markkinakehitystä. Roland Bergerin laatimaa liiketoimintasuunnitelmaa (ks. johdanto-osan 64–70 kappale) ei pidetty tältä osin riittävän luotettavana.

| (58) | Vuonna 2010 tappioiden määrä oli 1 847 165 euroa. Liikennemäärien todettiin kasvaneen edelleen huolimatta vaikeasta taloustilanteesta, jota pahensi vulkaanisen tuhkan aiheuttama kriisi, joka oli johtanut Euroopan ilmatilan väliaikaiseen sulkemiseen. |
| --- | --- |

(58)

Vuonna 2010 tappioiden määrä oli 1 847 165 euroa. Liikennemäärien todettiin kasvaneen edelleen huolimatta vaikeasta taloustilanteesta, jota pahensi vulkaanisen tuhkan aiheuttama kriisi, joka oli johtanut Euroopan ilmatilan väliaikaiseen sulkemiseen.

4.   LIIKETOIMINTASUUNNITELMA

| (59) | Vuodesta 1999 alkaen So.Ge.A.AL on laatinut useita liiketoimintasuunnitelmia, jotka esitellään lyhyesti johdanto-osan 60–75 kappaleessa. |
| --- | --- |

(59)

Vuodesta 1999 alkaen So.Ge.A.AL on laatinut useita liiketoimintasuunnitelmia, jotka esitellään lyhyesti johdanto-osan 60–75 kappaleessa.

4.1   VUODEN 1999 LIIKETOIMINTASUUNNITELMA

| (60) | Vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelma kattaa kaksi peräkkäistä jaksoa vuosina 1999–2007:






  a) | 1999–2001: kyseisenä ajanjaksona So.Ge.A.AL suunnitteli etenkin pääoman lisäämistä, yhtiön yksityistämisen käynnistämistä, kattavan toimiluvan hankkimista, investointien tekemistä lentoaseman infrastruktuuriin, kahden lentoyhtiön uusien reittilentojen aloittamista sekä markkinointi- ja kaupallisen kehittämissuunnitelman laatimista; |
| --- | --- | --- |

(60)

Vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelma kattaa kaksi peräkkäistä jaksoa vuosina 1999–2007:

a)

1999–2001: kyseisenä ajanjaksona So.Ge.A.AL suunnitteli etenkin pääoman lisäämistä, yhtiön yksityistämisen käynnistämistä, kattavan toimiluvan hankkimista, investointien tekemistä lentoaseman infrastruktuuriin, kahden lentoyhtiön uusien reittilentojen aloittamista sekä markkinointi- ja kaupallisen kehittämissuunnitelman laatimista;

| b) | 2002–2007: jakson aikana oli tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota liiketoiminnan kehittämiseen lentoaseman parannetun infrastruktuurin pohjalta. |
| --- | --- |

b)

2002–2007: jakson aikana oli tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota liiketoiminnan kehittämiseen lentoaseman parannetun infrastruktuurin pohjalta.

| (61) | Liiketoimintasuunnitelmassa lähtökohtana oli, että yhtiölle myönnetään kattava toimilupa vuonna 1999 So.Ge.A.AL:n lisättyä pääomaa 6 miljardiin Italian liiraan. |
| --- | --- |

(61)

Liiketoimintasuunnitelmassa lähtökohtana oli, että yhtiölle myönnetään kattava toimilupa vuonna 1999 So.Ge.A.AL:n lisättyä pääomaa 6 miljardiin Italian liiraan.

| (62) | Liiketoimintasuunnitelmassa lentoyhteyksiä monipuolistettiin ja kasvua pidettiin yllä lähinnä kahden nopeasti kasvavan halpalentoyhtiön avulla. Toisen lentoliikenteen harjoittajan oli määrä aloittaa liikennöinti Algheron lentoasemalla reitillä Alghero–Milano vuonna 1999 ja toisen reitillä Alghero–Lontoo vuonna 2000 kolmella lennolla viikossa alennettuun myynninedistämishintaan ensimmäisenä vuonna. |
| --- | --- |

(62)

Liiketoimintasuunnitelmassa lentoyhteyksiä monipuolistettiin ja kasvua pidettiin yllä lähinnä kahden nopeasti kasvavan halpalentoyhtiön avulla. Toisen lentoliikenteen harjoittajan oli määrä aloittaa liikennöinti Algheron lentoasemalla reitillä Alghero–Milano vuonna 1999 ja toisen reitillä Alghero–Lontoo vuonna 2000 kolmella lennolla viikossa alennettuun myynninedistämishintaan ensimmäisenä vuonna.

| (63) | Liikenne-ennusteiden mukaan Algheron lentoasema saavuttaisi yhden miljoonan matkustajan rajan vuonna 2004 ja vuonna 2007 matkustajien määrä kasvaisi 1,1 miljoonaan edellä johdanto-osan 62 kappaleessa mainittujen kahden lentoliikenteen harjoittajan liikennöimien uusien reittien ansiosta. Liiketoimintasuunnitelmaa laadittaessa ne neuvottelivat lentoasemapalvelusopimuksista So.Ge.A.AL:n kanssa. |
| --- | --- |

(63)

Liikenne-ennusteiden mukaan Algheron lentoasema saavuttaisi yhden miljoonan matkustajan rajan vuonna 2004 ja vuonna 2007 matkustajien määrä kasvaisi 1,1 miljoonaan edellä johdanto-osan 62 kappaleessa mainittujen kahden lentoliikenteen harjoittajan liikennöimien uusien reittien ansiosta. Liiketoimintasuunnitelmaa laadittaessa ne neuvottelivat lentoasemapalvelusopimuksista So.Ge.A.AL:n kanssa.

4.2   ROLAND BERGERIN SUUNNITELMA

| (64) | Neuvonantaja Roland Bergerin So.Ge.A.AL:lle laatimassa vuoden 2004 suunnitelmassa, jäljempänä ’Roland Bergerin suunnitelma’, esitettiin yksityiskohtainen ennuste vuosiksi 2004–2008. Liiketoimintasuunnitelman tärkeimmät näkökohdat olivat seuraavat:






  a) | halpalentoliikenne kasvaa 20 prosentista 44 prosenttiin lentoaseman koko liikenteestä, ja vuonna 2008 matkustajien määrä kasvaa 620 000:een; |
| --- | --- | --- |

(64)

Neuvonantaja Roland Bergerin So.Ge.A.AL:lle laatimassa vuoden 2004 suunnitelmassa, jäljempänä ’Roland Bergerin suunnitelma’, esitettiin yksityiskohtainen ennuste vuosiksi 2004–2008. Liiketoimintasuunnitelman tärkeimmät näkökohdat olivat seuraavat:

a)

halpalentoliikenne kasvaa 20 prosentista 44 prosenttiin lentoaseman koko liikenteestä, ja vuonna 2008 matkustajien määrä kasvaa 620 000:een;

| b) | muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot kasvavat 2,2 eurosta/matkustaja siten, että ne ovat 5 euroa/matkustaja (20); |
| --- | --- |

b)

muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot kasvavat 2,2 eurosta/matkustaja siten, että ne ovat 5 euroa/matkustaja (20);

| c) | ilmailuun liittyvät tulot kasvavat 6,8 eurosta/matkustaja vuonna 2003 siten, että ne ovat 7,47/7,75 euroa/matkustaja vuonna 2008; |
| --- | --- |

c)

ilmailuun liittyvät tulot kasvavat 6,8 eurosta/matkustaja vuonna 2003 siten, että ne ovat 7,47/7,75 euroa/matkustaja vuonna 2008;

| d) | infrastruktuuriin ja laitteistoihin tehdään 42,6 miljoonan euron investoinnit; tästä julkisen rahoituksen osuus olisi 41,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

d)

infrastruktuuriin ja laitteistoihin tehdään 42,6 miljoonan euron investoinnit; tästä julkisen rahoituksen osuus olisi 41,3 miljoonaa euroa.

| (65) | Algheron lentoaseman suoriutumista markkinoilla arvioitiin vertaamalla sen tuloksia muiden vertailukelpoisten lentoasemien tuloksiin:






  a) | huolinnasta saatavat tulot ja muuhun kuin ilmailuun liittyvistä lähteistä, kuten pysäköinnin, autovuokrauksen, polttoaineiden myynnin, vähittäiskaupan ja elintarvikkeiden myynnin toimiluvista, saatavat tulot olivat alle alan keskiarvon; matkustajien kuluttama rahamäärä vaihteli puolesta kolmannekseen verrattuna pienten lentoasemien ilmoittamiin tuloihin ja oli vähemmän kuin viidesosa suurten lentoasemien vastaavista tuloista; |
| --- | --- | --- |

(65)

Algheron lentoaseman suoriutumista markkinoilla arvioitiin vertaamalla sen tuloksia muiden vertailukelpoisten lentoasemien tuloksiin:

a)

huolinnasta saatavat tulot ja muuhun kuin ilmailuun liittyvistä lähteistä, kuten pysäköinnin, autovuokrauksen, polttoaineiden myynnin, vähittäiskaupan ja elintarvikkeiden myynnin toimiluvista, saatavat tulot olivat alle alan keskiarvon; matkustajien kuluttama rahamäärä vaihteli puolesta kolmannekseen verrattuna pienten lentoasemien ilmoittamiin tuloihin ja oli vähemmän kuin viidesosa suurten lentoasemien vastaavista tuloista;

| b) | tulokehitystä heikensi edelleen matkustajakohtainen kulutus, joka vastasi kulutusta Puglian lentoasemalla, jonka liiketoiminnan nettotulos oli negatiivinen; |
| --- | --- |

b)

tulokehitystä heikensi edelleen matkustajakohtainen kulutus, joka vastasi kulutusta Puglian lentoasemalla, jonka liiketoiminnan nettotulos oli negatiivinen;

| c) | toimintakustannukset olivat kuitenkin yhdenmukaisia Italian tehokkaimpien lentoasemien toimintakustannusten kanssa. |
| --- | --- |

c)

toimintakustannukset olivat kuitenkin yhdenmukaisia Italian tehokkaimpien lentoasemien toimintakustannusten kanssa.

| (66) | Roland Bergerin suunnitelmassa esitetyissä ennusteissa lentoaseman pitäjän tulevia toiminnan tuottoja ja menoja tarkasteltiin laatimalla kaksi skenaariota. Toisessa skenaariossa lentoasemaa kehitetään väliaikaisen toimiluvan pohjalta ja toisessa kattavan toimiluvan pohjalta. Ensimmäisessä skenaariossa lentoaseman tappioiden odotettiin jatkuvan vuoteen 2008 asti. Toisessa skenaariossa lentoasema puolestaan saavuttaisi kannattavuusrajan jo vuonna 2005. Vuotuiset tulot olisivat kattavan toimiluvan skenaariossa 7 prosenttia keskimääräistä suuremmat tilapäisen toimiluvan skenaarioon verrattuna (mikä perustuu pitkälti muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen kasvuun – tehostetun mainonnan, autojen pysäköintipalvelujen ja polttoaineen myynnin odotettiin vauhdittavan kaupallisten tulojen kasvua). Ilmailuun liittyvän toiminnan taloudellisten tulosten odotettiin olevan negatiivisia myös kattavan toimiluvan skenaariossa. |
| --- | --- |

(66)

Roland Bergerin suunnitelmassa esitetyissä ennusteissa lentoaseman pitäjän tulevia toiminnan tuottoja ja menoja tarkasteltiin laatimalla kaksi skenaariota. Toisessa skenaariossa lentoasemaa kehitetään väliaikaisen toimiluvan pohjalta ja toisessa kattavan toimiluvan pohjalta. Ensimmäisessä skenaariossa lentoaseman tappioiden odotettiin jatkuvan vuoteen 2008 asti. Toisessa skenaariossa lentoasema puolestaan saavuttaisi kannattavuusrajan jo vuonna 2005. Vuotuiset tulot olisivat kattavan toimiluvan skenaariossa 7 prosenttia keskimääräistä suuremmat tilapäisen toimiluvan skenaarioon verrattuna (mikä perustuu pitkälti muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen kasvuun – tehostetun mainonnan, autojen pysäköintipalvelujen ja polttoaineen myynnin odotettiin vauhdittavan kaupallisten tulojen kasvua). Ilmailuun liittyvän toiminnan taloudellisten tulosten odotettiin olevan negatiivisia myös kattavan toimiluvan skenaariossa.

| (67) | Roland Bergerin suunnitelma osoitti huolinnan tuottavan heikosti, mikä johtui pitkälti halpalentoliikenteestä. Huolinnan odotettiin tuottavan edelleen tappiota keskipitkällä aikavälillä myös optimistisessa lähestymistavassa. Yhtiön arvioitiin menettäneen halpalentoliikenteen huolintaan liittyviä tuloja 3,2 miljoonaa euroa vuonna 2008. |
| --- | --- |

(67)

Roland Bergerin suunnitelma osoitti huolinnan tuottavan heikosti, mikä johtui pitkälti halpalentoliikenteestä. Huolinnan odotettiin tuottavan edelleen tappiota keskipitkällä aikavälillä myös optimistisessa lähestymistavassa. Yhtiön arvioitiin menettäneen halpalentoliikenteen huolintaan liittyviä tuloja 3,2 miljoonaa euroa vuonna 2008.

| (68) | Roland Bergerin suunnitelman mukaan lentoaseman päätavoite oli kääntää aiemmat laskevat suuntaukset nousuun ja saavuttaa kannattavuusraja kasvattamalla kaupallisia tuloja, kunnes matkustajakohtainen kulutus vastaisi kulutusta vertailukelpoisilla lentoasemilla (2,2 eurosta 5 euroon matkustajaa kohti). Halpalentoliikenteen odotettiin olevan tärkein muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen lähde vuosina 2004–2008 ja lieventävän ilmailualan liiketoiminnan tappioita. Ennusteiden mukaan halpalentomatkustajien määrä kasvaisi 620 000:een vuonna 2008. |
| --- | --- |

(68)

Roland Bergerin suunnitelman mukaan lentoaseman päätavoite oli kääntää aiemmat laskevat suuntaukset nousuun ja saavuttaa kannattavuusraja kasvattamalla kaupallisia tuloja, kunnes matkustajakohtainen kulutus vastaisi kulutusta vertailukelpoisilla lentoasemilla (2,2 eurosta 5 euroon matkustajaa kohti). Halpalentoliikenteen odotettiin olevan tärkein muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen lähde vuosina 2004–2008 ja lieventävän ilmailualan liiketoiminnan tappioita. Ennusteiden mukaan halpalentomatkustajien määrä kasvaisi 620 000:een vuonna 2008.

| (69) | Roland Bergerin suunnitelmassa todettiin myös, että lentoaseman hallinnoinnin jatkaminen väliaikaisen toimiluvan pohjalta edellyttäisi So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista toimintatappioiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

(69)

Roland Bergerin suunnitelmassa todettiin myös, että lentoaseman hallinnoinnin jatkaminen väliaikaisen toimiluvan pohjalta edellyttäisi So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista toimintatappioiden kattamiseksi.

| (70) | Alan kehityskulkujen huomioon ottamiseksi Roland Bergerin suunnitelmaa päivitettiin kahdesti, vuosina 2007 ja 2008. Päivitetyissä suunnitelmissa ehdotettiin lentoaseman kehittämistä toteuttamalla konkreettisia toimia vuosina 2008–2011 ja lisäämällä sekä ilmailuun – etenkin huolintatoimiin – että muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. |
| --- | --- |

(70)

Alan kehityskulkujen huomioon ottamiseksi Roland Bergerin suunnitelmaa päivitettiin kahdesti, vuosina 2007 ja 2008. Päivitetyissä suunnitelmissa ehdotettiin lentoaseman kehittämistä toteuttamalla konkreettisia toimia vuosina 2008–2011 ja lisäämällä sekä ilmailuun – etenkin huolintatoimiin – että muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja.

4.3   LIIKETOIMINTASUUNNITELMA TOIMILUVAN SAAMISEKSI

| (71) | Kattavaan toimilupaan perustuva So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelma hyväksyttiin syyskuussa 2005, ja se sisälsi ennusteen lentoaseman hallinnointia koskevan 40-vuotisen toimiluvan aikana kertyvistä tuloista ja menoista. Oletuksena oli, että So.Ge.A.AL saisi toimiluvan vuonna 2006. |
| --- | --- |

(71)

Kattavaan toimilupaan perustuva So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelma hyväksyttiin syyskuussa 2005, ja se sisälsi ennusteen lentoaseman hallinnointia koskevan 40-vuotisen toimiluvan aikana kertyvistä tuloista ja menoista. Oletuksena oli, että So.Ge.A.AL saisi toimiluvan vuonna 2006.

| (72) | Vuotuista liikennemäärää koskevat ennusteet osoittivat vakaata 4,5 prosentin vuotuista kasvua vuoteen 2010 asti, 2,6 prosentin kasvua vuodesta 2011 vuoteen 2025 ja 3,78 prosentin kasvua vuosina 2006–2025, mikä vastaa noin 2 800 000:ta saapuvaa matkustajaa vuonna 2045. Muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen arvioitiin kasvavan 2 929 000 eurosta vuonna 2006 aina 8 814 000 euroon vuonna 2045. Myös ilmailuun liittyvien tulojen odotettiin kasvavan 9 288 000 eurosta vuonna 2006 aina 29 587 000 euroon 40 vuoden jakson lopussa. Ennusteiden mukaan ilmailuun liittyvät tulot vähenisivät 20 prosenttia, kun lentoasema saavuttaa kahden miljoonan matkustajan rajan ja kun markkinoille tulee uusia maahuolintapalvelujen tarjoajia maahuolinnan markkinoita eurooppalaisilla lentoasemilla koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti (21). |
| --- | --- |

(72)

Vuotuista liikennemäärää koskevat ennusteet osoittivat vakaata 4,5 prosentin vuotuista kasvua vuoteen 2010 asti, 2,6 prosentin kasvua vuodesta 2011 vuoteen 2025 ja 3,78 prosentin kasvua vuosina 2006–2025, mikä vastaa noin 2 800 000:ta saapuvaa matkustajaa vuonna 2045. Muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen arvioitiin kasvavan 2 929 000 eurosta vuonna 2006 aina 8 814 000 euroon vuonna 2045. Myös ilmailuun liittyvien tulojen odotettiin kasvavan 9 288 000 eurosta vuonna 2006 aina 29 587 000 euroon 40 vuoden jakson lopussa. Ennusteiden mukaan ilmailuun liittyvät tulot vähenisivät 20 prosenttia, kun lentoasema saavuttaa kahden miljoonan matkustajan rajan ja kun markkinoille tulee uusia maahuolintapalvelujen tarjoajia maahuolinnan markkinoita eurooppalaisilla lentoasemilla koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti (21).

| (73) | Pääomamenojen ennakoitiin olevan 143,3 miljoonaa euroa vuosina 2006–2045. Suunnitelmaan sisältyi vuotuisia pääomainvestointeja koskeva yksityiskohtainen ohjelma vuosiksi 2006–2045, ja siinä esitettiin tällaisten investointien (yksityiset tai julkiset) rahoituslähteet. |
| --- | --- |

(73)

Pääomamenojen ennakoitiin olevan 143,3 miljoonaa euroa vuosina 2006–2045. Suunnitelmaan sisältyi vuotuisia pääomainvestointeja koskeva yksityiskohtainen ohjelma vuosiksi 2006–2045, ja siinä esitettiin tällaisten investointien (yksityiset tai julkiset) rahoituslähteet.

4.4   VUODEN 2010 UUDELLEENORGANISOINTI- JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (74) | RAS hyväksyi vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman syyskuussa 2010. Suunnitelmassa esitettiin perusteellinen analyysi So.Ge.A.AL:n taloudellisesta tilanteesta vuosina 2000–2010 ja ennakoitiin yrityksen palautuvan elinkelpoiseksi vuonna 2012, sillä yrityksen pääomapohjaa oli tarkoitus vahvistaa vuonna 2010. |
| --- | --- |

(74)

RAS hyväksyi vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman syyskuussa 2010. Suunnitelmassa esitettiin perusteellinen analyysi So.Ge.A.AL:n taloudellisesta tilanteesta vuosina 2000–2010 ja ennakoitiin yrityksen palautuvan elinkelpoiseksi vuonna 2012, sillä yrityksen pääomapohjaa oli tarkoitus vahvistaa vuonna 2010.

| (75) | Vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman mukaan So.Ge.A.AL:n heikko tulos vuoteen 2010 asti johtui epäasianmukaisesta hallinnoinnista, tehottomista maahuolintatoiminnoista, puutteellisesta infrastruktuurista ja riittämättömistä ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvistä tuloista. |
| --- | --- |

(75)

Vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman mukaan So.Ge.A.AL:n heikko tulos vuoteen 2010 asti johtui epäasianmukaisesta hallinnoinnista, tehottomista maahuolintatoiminnoista, puutteellisesta infrastruktuurista ja riittämättömistä ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvistä tuloista.

5.   TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAT TOIMET

| (76) | Seuraavat toimet ovat vuonna 2007 tehdyn päätöksen nojalla käynnistetyn ja vuonna 2012 tehdyn päätöksen nojalla laajennetun tutkinnan kohteena:






  a) | Lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutetut toimenpiteet:






  — | RAS:n ja muiden julkisten osakkaiden toteuttamat pääomanlisäykset; |
| --- | --- | --- | --- |

(76)

Seuraavat toimet ovat vuonna 2007 tehdyn päätöksen nojalla käynnistetyn ja vuonna 2012 tehdyn päätöksen nojalla laajennetun tutkinnan kohteena:

a)

Lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutetut toimenpiteet:

—

RAS:n ja muiden julkisten osakkaiden toteuttamat pääomanlisäykset;

| — | RAS:n antama tuki lentoaseman varustukseen ja korjaustöihin; |
| --- | --- |

—

RAS:n antama tuki lentoaseman varustukseen ja korjaustöihin;

| — | lentoaseman infrastruktuuria ja laitteistoja varten myönnetty valtiontuki. |
| --- | --- |

—

lentoaseman infrastruktuuria ja laitteistoja varten myönnetty valtiontuki.

| b) | lentoasemaa vuodesta 2000 lähtien käyttäneiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyihin erilaisiin sopimuksiin mahdollisesti sisältyvä tuki. |
| --- | --- |

b)

lentoasemaa vuodesta 2000 lähtien käyttäneiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyihin erilaisiin sopimuksiin mahdollisesti sisältyvä tuki.

5.1   SoGeAAL:N HYVÄKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET

5.1.1   Toimenpide 1 – Pääomanlisäykset

| (77) | Italian lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjän vähimmäispääoma määräytyy liikennemäärien mukaan (22): jos liikennemäärä on 300 000 – miljoona matkustajaa, lentoasemalla on oltava pääomaa vähintään 3 miljoonaa euroa, ja jos liikennemäärä on yhdestä kahteen miljoonaa matkustajaa, vähimmäismäärä on 7,5 miljoonaa euroa. Italia väitti tutkinnassa, että So.Ge.A.AL:n julkisten osakkaiden toteuttaman pääomanlisäyksen päätarkoituksena oli palauttaa tappioiden kuluttama yhtiön pääoma kansallisessa lainsäädännössä säädetylle tasolle. |
| --- | --- |

(77)

Italian lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjän vähimmäispääoma määräytyy liikennemäärien mukaan (22): jos liikennemäärä on 300 000 – miljoona matkustajaa, lentoasemalla on oltava pääomaa vähintään 3 miljoonaa euroa, ja jos liikennemäärä on yhdestä kahteen miljoonaa matkustajaa, vähimmäismäärä on 7,5 miljoonaa euroa. Italia väitti tutkinnassa, että So.Ge.A.AL:n julkisten osakkaiden toteuttaman pääomanlisäyksen päätarkoituksena oli palauttaa tappioiden kuluttama yhtiön pääoma kansallisessa lainsäädännössä säädetylle tasolle.

| (78) | Italian toimittamien tietojen mukaan So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat toivat yhtiöön useaan otteeseen uutta pääomaa vuosina 2000–2010 seuraavasti (23):

  Taulukko 4


  So.Ge.A.AL:n pääomaa koskevat toimet









  Vuosi | Kuvaus | So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien kokous | Pääomanlisäys
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi ja pääoman lisäämiseksi 7 754 000 euroon | 9. toukokuuta 2003 | 5 198 000 |
| 2005 | 3 933 372,17 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi | 29. huhtikuuta 2005 | 3 933 372,17 |
| 2007 | 3 797 185 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi | 31. lokakuuta 2007 | 3 797 185 |
| 2009 | 5 649 535 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi | 26. tammikuuta 2009 | 5 649 535 |
| 2010 | 12 508 306 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi | 21. toukokuuta 2010 | 12 508 306 |

(78)

Italian toimittamien tietojen mukaan So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat toivat yhtiöön useaan otteeseen uutta pääomaa vuosina 2000–2010 seuraavasti (23):

Taulukko 4

So.Ge.A.AL:n pääomaa koskevat toimet

Vuosi

Kuvaus

So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien kokous

Pääomanlisäys

(euroa)

2003

Pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi ja pääoman lisäämiseksi 7 754 000 euroon

9. toukokuuta 2003

5 198 000

2005

3 933 372,17 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi

29. huhtikuuta 2005

3 933 372,17

2007

3 797 185 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi

31. lokakuuta 2007

3 797 185

2009

5 649 535 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi

26. tammikuuta 2009

5 649 535

2010

12 508 306 euron pääomanlisäys tappioiden kuluttaman pääoman palauttamiseksi

21. toukokuuta 2010

12 508 306

5.1.2   Toimenpide 2 – Varustuksen ja korjaustöiden rahoitus

| (79) | Italian toimittamien tietojen mukaan So.Ge.A.AL sai vuosina 1998–2009 RAS:lta rahoitusta varustukseen ja korjaustöihin yhteensä 6 540 269 euroa. |
| --- | --- |

(79)

Italian toimittamien tietojen mukaan So.Ge.A.AL sai vuosina 1998–2009 RAS:lta rahoitusta varustukseen ja korjaustöihin yhteensä 6 540 269 euroa.

| (80) | Italia selvensi vuonna 2012 tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että varustusta ja korjaustöitä koskevien toimenpiteiden päätavoitteena oli lentoaseman infrastruktuurin parantaminen. Italia viittasi 11 päivänä helmikuuta 1994 annetun Italian kansallisen lain nro 109 (Legge quadro in materia di lavori pubblici) (24) 2 §:n 1 momentissa esitettyyn julkisten töiden (lavoro pubblico) yleiseen määritelmään, jonka mukaan niillä tarkoitetaan ”rakentamista, purkamista, kunnostamista ja rakennelmien ja laitteistojen kunnossapitämistä, ympäristön suojelu ja biotekniikka mukaan luettuina” (25). Italia selvensi, että kyseessä oleva rahoitus käytettiin lopulta matkustajaterminaalin korjaustöiden rahoittamiseen, ulkoisten tieyhteyksien ja lentokoneiden pysäköintialueiden kunnostamiseen sekä lentoaseman toiminnan edellyttämiin laitteisiin. |
| --- | --- |

(80)

Italia selvensi vuonna 2012 tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että varustusta ja korjaustöitä koskevien toimenpiteiden päätavoitteena oli lentoaseman infrastruktuurin parantaminen. Italia viittasi 11 päivänä helmikuuta 1994 annetun Italian kansallisen lain nro 109 (Legge quadro in materia di lavori pubblici) (24) 2 §:n 1 momentissa esitettyyn julkisten töiden (lavoro pubblico) yleiseen määritelmään, jonka mukaan niillä tarkoitetaan ”rakentamista, purkamista, kunnostamista ja rakennelmien ja laitteistojen kunnossapitämistä, ympäristön suojelu ja biotekniikka mukaan luettuina” (25). Italia selvensi, että kyseessä oleva rahoitus käytettiin lopulta matkustajaterminaalin korjaustöiden rahoittamiseen, ulkoisten tieyhteyksien ja lentokoneiden pysäköintialueiden kunnostamiseen sekä lentoaseman toiminnan edellyttämiin laitteisiin.

| (81) | Komissio analysoi tämän päätöksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa näiden selvennysten pohjalta varustuksen ja korjaustöiden (toimenpide 2) rahoitusta ja infrastruktuuri-investoinneille annettua valtiontukea (toimenpide 3) toimenpiteiden sarjana, jolla rahoitetaan infrastruktuurin ja laitteistojen rakentamista ja parantamista. |
| --- | --- |

(81)

Komissio analysoi tämän päätöksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa näiden selvennysten pohjalta varustuksen ja korjaustöiden (toimenpide 2) rahoitusta ja infrastruktuuri-investoinneille annettua valtiontukea (toimenpide 3) toimenpiteiden sarjana, jolla rahoitetaan infrastruktuurin ja laitteistojen rakentamista ja parantamista.

5.1.3   Toimenpide 3 – lentoaseman infrastruktuuria ja laitteistoja varten myönnetty rahoitus

| (82) | Taulukossa 5 esitetään yksityiskohtaista tietoa vuosina 2000–2010 toteutetuista infrastruktuuri-investoinneista, jotka rahoitettiin osittain julkisista varoista (26).

  Taulukko 5


  Infrastruktuuri-investoinnit vuosina 2000–2010










  Investoinnit | Julkista rahoitusta koskevan velvoittavan sitoumuksen ajankohta | Investointikustannukset
  (euroa) | Julkinen rahoitus
  (euroa) | Julkisen rahoituksen lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uusi lähtöalue | 1994 | 109 773,59 | 109 774 | RAS |
| Saapumisalueen saneeraus (Ristrutturazione zona arrivi) | 1996 | 1 442 990,23 | 1 350 812 | RAS |
| Uusi terminaali | 1997 | 17 325 483,05 | 15 012 344,72 | ENAC |
| Rullaustien päällysteen kunnostaminen | 1997 | 4 175 608,09 | 3 861 392 | ENAC |
| Sivusuuntaiset turvavyöhykkeet | 1998 | 429 894,54 | 417 102 | RAS |
| Yhteensä | — | 23 483 749,5 | 20 751 424,72 | ENAC |
| Röntgenkuvantamiseen perustuva matkatavaroiden turvajärjestelmä | 2003 | 208 782,99 | 191 082,99 | ENAC |
| Vanhan matkustajaterminaalin saneeraus (Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri) | 2003 | 2 406 862,57 | 1 623 967 | ENAC |
| Asematason kunnostaminen | 2003 | 7 499 177,02 | 6 905 599 | ENAC |
| Rullaustien kunnostaminen | 2003 | 7 287 065,75 | 6 755 162 | ENAC |
| Kiitoradan kunnostaminen | 2003 | 6 702 055,64 | 6 323 883 | ENAC |
| Lentoasema-alueen valvontajärjestelmä | 2003 | 6 073 054,61 | 5 951 919 | ENAC |
| Räjähdykseltä suojatut laitteet (Carrello antideflagrante) | 2004 | 76 001,29 | 76 000 | ENAC |
| Yhteensä | — | 53 736 749,37 | 48 579 036,23 | — |

(82)

Taulukossa 5 esitetään yksityiskohtaista tietoa vuosina 2000–2010 toteutetuista infrastruktuuri-investoinneista, jotka rahoitettiin osittain julkisista varoista (26).

Taulukko 5

Infrastruktuuri-investoinnit vuosina 2000–2010

Investoinnit

Julkista rahoitusta koskevan velvoittavan sitoumuksen ajankohta

Investointikustannukset

(euroa)

Julkinen rahoitus

(euroa)

Julkisen rahoituksen lähde

Uusi lähtöalue

1994

109 773,59

109 774

RAS

Saapumisalueen saneeraus (Ristrutturazione zona arrivi)

1996

1 442 990,23

1 350 812

RAS

Uusi terminaali

1997

17 325 483,05

15 012 344,72

ENAC

Rullaustien päällysteen kunnostaminen

1997

4 175 608,09

3 861 392

ENAC

Sivusuuntaiset turvavyöhykkeet

1998

429 894,54

417 102

RAS

Yhteensä

—

23 483 749,5

20 751 424,72

ENAC

Röntgenkuvantamiseen perustuva matkatavaroiden turvajärjestelmä

2003

208 782,99

191 082,99

ENAC

Vanhan matkustajaterminaalin saneeraus (Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri)

2003

2 406 862,57

1 623 967

ENAC

Asematason kunnostaminen

2003

7 499 177,02

6 905 599

ENAC

Rullaustien kunnostaminen

2003

7 287 065,75

6 755 162

ENAC

Kiitoradan kunnostaminen

2003

6 702 055,64

6 323 883

ENAC

Lentoasema-alueen valvontajärjestelmä

2003

6 073 054,61

5 951 919

ENAC

Räjähdykseltä suojatut laitteet (Carrello antideflagrante)

2004

76 001,29

76 000

ENAC

Yhteensä

—

53 736 749,37

48 579 036,23

—

| (83) | Lisäksi vuosina 2000–2010 RAS myönsi So.Ge.A.AL:lle suoria avustuksia laitteiden (sisäisten viestintälaitteiden, ohjelmistojen, ajoneuvojen jne.) hankintaan yhteensä 4 680 281,44 euroa. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi vuosina 2000–2010 RAS myönsi So.Ge.A.AL:lle suoria avustuksia laitteiden (sisäisten viestintälaitteiden, ohjelmistojen, ajoneuvojen jne.) hankintaan yhteensä 4 680 281,44 euroa.

| (84) | Italian mukaan (27) julkista rahoitusta oli myönnetty sääntöjen mukaisesti 25 431 706,16 euroa ennen vuotta 2000, tarkemmin sanottuna ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää (28). Erityisesti:






  a) | CIPE:n (29)29 päivänä elokuuta 1997 tekemässä päätöksessä vahvistettu valtiontuki: rahoitustuki käytettiin uuden matkustajaterminaalin rakentamiseen ja rullaustien kunnostamiseen; |
| --- | --- | --- |

(84)

Italian mukaan (27) julkista rahoitusta oli myönnetty sääntöjen mukaisesti 25 431 706,16 euroa ennen vuotta 2000, tarkemmin sanottuna ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää (28). Erityisesti:

a)

CIPE:n (29)29 päivänä elokuuta 1997 tekemässä päätöksessä vahvistettu valtiontuki: rahoitustuki käytettiin uuden matkustajaterminaalin rakentamiseen ja rullaustien kunnostamiseen;

| b) | alueellinen rahoitustuki, joka myönnettiin So.Ge.A.AL:lle RAS:n ja liikenneministeriön 5 päivänä elokuuta 1996 tekemän puitesopimuksen, 29 päivänä tammikuuta 1994 annetun Italian aluelain nro 2 ja 15 päivänä helmikuuta 1996 annetun Italian aluelain nro 9 nojalla: rahoitustuki kohdennettiin vanhan terminaalin saneeraukseen ja sivusuuntaisten turvavyöhykkeiden rakentamiseen. Mainittujen aluelakien mukaisesti So.Ge.A.AL:lle myönnettiin lisäksi alueellista rahoitusta laitteiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

b)

alueellinen rahoitustuki, joka myönnettiin So.Ge.A.AL:lle RAS:n ja liikenneministeriön 5 päivänä elokuuta 1996 tekemän puitesopimuksen, 29 päivänä tammikuuta 1994 annetun Italian aluelain nro 2 ja 15 päivänä helmikuuta 1996 annetun Italian aluelain nro 9 nojalla: rahoitustuki kohdennettiin vanhan terminaalin saneeraukseen ja sivusuuntaisten turvavyöhykkeiden rakentamiseen. Mainittujen aluelakien mukaisesti So.Ge.A.AL:lle myönnettiin lisäksi alueellista rahoitusta laitteiden rahoittamiseksi.

| (85) | Italia totesi, että ennen kattavan toimiluvan myöntämistä vuonna 2007 valtio oli vastuussa infrastruktuuri-investoinneista, ja lentoaseman pitäjä pelkästään pani täytäntöön valtion hyväksymät infrastruktuurityöt. |
| --- | --- |

(85)

Italia totesi, että ennen kattavan toimiluvan myöntämistä vuonna 2007 valtio oli vastuussa infrastruktuuri-investoinneista, ja lentoaseman pitäjä pelkästään pani täytäntöön valtion hyväksymät infrastruktuurityöt.

| (86) | Lisäksi Italia totesi 10 päivänä kesäkuuta 2014 (30) päivätyssä kirjeessä, että uuden terminaalin investointikustannuksista 1 284 133 euroa on yleisen edun mukaisten tehtävien toteuttamiseen liittyviä kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet sellaisten terminaalialueiden rakentamisesta, jotka So.Ge.A.AL:n on asetettava julkisten laitosten saataville (ks. myös johdanto-osan 49 kappale). |
| --- | --- |

(86)

Lisäksi Italia totesi 10 päivänä kesäkuuta 2014 (30) päivätyssä kirjeessä, että uuden terminaalin investointikustannuksista 1 284 133 euroa on yleisen edun mukaisten tehtävien toteuttamiseen liittyviä kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet sellaisten terminaalialueiden rakentamisesta, jotka So.Ge.A.AL:n on asetettava julkisten laitosten saataville (ks. myös johdanto-osan 49 kappale).

5.2   LENTOASEMAA KÄYTTÄVIEN LENTOYHTIÖIDEN HYVÄKSI TOTEUTETUT TOIMET

| (87) | Tutkinta kattaa useita So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalta liikennöivien lentoyhtiöiden tekemiä sopimuksia, joiden komissio katsoi vuonna 2007 ja 2012 tehdyissä päätöksissä olevan mahdollisesti kyseisille lentoyhtiöille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(87)

Tutkinta kattaa useita So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalta liikennöivien lentoyhtiöiden tekemiä sopimuksia, joiden komissio katsoi vuonna 2007 ja 2012 tehdyissä päätöksissä olevan mahdollisesti kyseisille lentoyhtiöille myönnettyä valtiontukea.

| (88) | Italian mukaan lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset neuvotteli So.Ge.A.AL:n pääjohtaja, joka raportoi yhtiön hallitukselle neuvottelujen etenemisestä ja sopimusten sisällöstä. So.Ge.A.AL:n hallitus hyväksyi sopimusehdot ennen sopimusten allekirjoittamista (31). |
| --- | --- |

(88)

Italian mukaan lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset neuvotteli So.Ge.A.AL:n pääjohtaja, joka raportoi yhtiön hallitukselle neuvottelujen etenemisestä ja sopimusten sisällöstä. So.Ge.A.AL:n hallitus hyväksyi sopimusehdot ennen sopimusten allekirjoittamista (31).

5.2.1   Toimenpide 4 – So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin/AMS:n tekemät sopimukset

| (89) | Ryanair on ollut suurin Algheron lentoasemalla liikennöivä lentoyhtiö vuodesta 2000 alkaen. Ryanair ja sen tytäryhtiö AMS ovat tehneet So.Ge.A.AL:n kanssa kahdentyyppisiä sopimuksia: |
| --- | --- |

(89)

Ryanair on ollut suurin Algheron lentoasemalla liikennöivä lentoyhtiö vuodesta 2000 alkaen. Ryanair ja sen tytäryhtiö AMS ovat tehneet So.Ge.A.AL:n kanssa kahdentyyppisiä sopimuksia:

i)   Lentoasemapalvelusopimukset

| (90) | Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n vuodesta 2000 lähtien tekemissä lentoasemapalvelusopimuksissa on vahvistettu Ryanairiin Algheron lentoasemalla sovellettavat toimintaehdot ja lentoyhtiöltä perittävät lentoasemamaksut. Ryanair sitoutui täyttämään ennalta määritellyt lentoja/matkustajia koskevat tavoitteet So.Ge.A.AL:n maksamaa tulospalkkiota vasten. Jos tavoitteita ei saavuteta kaikilta osin, sovelletaan ennalta sovittuja seuraamuksia. |
| --- | --- |

(90)

Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n vuodesta 2000 lähtien tekemissä lentoasemapalvelusopimuksissa on vahvistettu Ryanairiin Algheron lentoasemalla sovellettavat toimintaehdot ja lentoyhtiöltä perittävät lentoasemamaksut. Ryanair sitoutui täyttämään ennalta määritellyt lentoja/matkustajia koskevat tavoitteet So.Ge.A.AL:n maksamaa tulospalkkiota vasten. Jos tavoitteita ei saavuteta kaikilta osin, sovelletaan ennalta sovittuja seuraamuksia.

ii)   Markkinointipalvelusopimukset

| (91) | Markkinointipalvelusopimukset liittyvät Algheron kohteen mainostamiseen Ryanairin virallisella verkkosivustolla. Markkinointipalvelusopimukset tehtiin vuodesta 2006 lähtien Ryanairin kokonaan omistaman tytäryrityksen AMS:n kanssa, ja ne allekirjoitettiin samoina päivinä kuin Ryanair allekirjoitti lentoasemapalvelusopimukset. |
| --- | --- |

(91)

Markkinointipalvelusopimukset liittyvät Algheron kohteen mainostamiseen Ryanairin virallisella verkkosivustolla. Markkinointipalvelusopimukset tehtiin vuodesta 2006 lähtien Ryanairin kokonaan omistaman tytäryrityksen AMS:n kanssa, ja ne allekirjoitettiin samoina päivinä kuin Ryanair allekirjoitti lentoasemapalvelusopimukset.

| (92) | Komissio esittää johdanto-osan 93–109 kappaleessa tiivistetysti So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin/AMS:n tekemien sopimusten (lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointipalvelusopimusten) pääehdot. |
| --- | --- |

(92)

Komissio esittää johdanto-osan 93–109 kappaleessa tiivistetysti So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin/AMS:n tekemien sopimusten (lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointipalvelusopimusten) pääehdot.

5.2.1.1   Ryanairin kanssa vuonna 2000 tehty lentoasemapalvelusopimus

| (93) | Ryanair ja So.Ge.A.AL sopivat 22 päivänä kesäkuuta 2000 ensimmäisestä lentoasemapalvelusopimuksesta 10 vuodeksi. |
| --- | --- |

(93)

Ryanair ja So.Ge.A.AL sopivat 22 päivänä kesäkuuta 2000 ensimmäisestä lentoasemapalvelusopimuksesta 10 vuodeksi.

| (94) | Vuonna 2000 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä lentää vähintään yksi edestakainen lento reitillä Lontoo–Alghero ja maksaa So.Ge.A.AL:lle [...] (32) Italian liiraa kääntöä kohden. Lisäksi Ryanairin oli määrä toimittaa joka vuosi myynti- ja markkinointisuunnitelma sekä ilmoittaa reitin liikennöinnistä saaduista tuloksista ja kehittämissuunnitelmista. |
| --- | --- |

(94)

Vuonna 2000 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä lentää vähintään yksi edestakainen lento reitillä Lontoo–Alghero ja maksaa So.Ge.A.AL:lle [...] (32) Italian liiraa kääntöä kohden. Lisäksi Ryanairin oli määrä toimittaa joka vuosi myynti- ja markkinointisuunnitelma sekä ilmoittaa reitin liikennöinnistä saaduista tuloksista ja kehittämissuunnitelmista.

| (95) | So.Ge.A.AL sitoutui tarjoamaan Ryanairille terminaali- ja huolintapalveluja. Lentoaseman pitäjän oli määrä maksaa tai hyvittää kuukausittain summa, joka vastasi Ryanairilta veloitettavia huolintamaksuja. Ensimmäisenä sopimusvuonna käytössä oli kuitenkin yläraja. Lisäksi So.Ge.A.AL sitoutui maksamaan Ryanairille vuosittain kiinteän summan ja lisäsumman, jos sen reittilentoja täydennetään toisella edestakaisella lennolla. |
| --- | --- |

(95)

So.Ge.A.AL sitoutui tarjoamaan Ryanairille terminaali- ja huolintapalveluja. Lentoaseman pitäjän oli määrä maksaa tai hyvittää kuukausittain summa, joka vastasi Ryanairilta veloitettavia huolintamaksuja. Ensimmäisenä sopimusvuonna käytössä oli kuitenkin yläraja. Lisäksi So.Ge.A.AL sitoutui maksamaan Ryanairille vuosittain kiinteän summan ja lisäsumman, jos sen reittilentoja täydennetään toisella edestakaisella lennolla.

5.2.1.2   Ryanairin kanssa vuonna 2002 tehty lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimus

| (96) | Ryanair allekirjoitti 25 päivänä tammikuuta 2002 So.Ge.A.AL:n kanssa toisen lentoasemapalvelusopimuksen, jolla korvattiin vuonna 2000 tehty lentoasemapalvelusopimus ja joka oli voimassa 1 päivästä tammikuuta 200231 päivään joulukuuta 2012. Kyseisen sopimuksen nojalla Ryanairin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. Ryanairin oli määrä maksaa lentoasema- ja turvamaksuja julkistetun maksutaulukon mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

Ryanair allekirjoitti 25 päivänä tammikuuta 2002 So.Ge.A.AL:n kanssa toisen lentoasemapalvelusopimuksen, jolla korvattiin vuonna 2000 tehty lentoasemapalvelusopimus ja joka oli voimassa 1 päivästä tammikuuta 200231 päivään joulukuuta 2012. Kyseisen sopimuksen nojalla Ryanairin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. Ryanairin oli määrä maksaa lentoasema- ja turvamaksuja julkistetun maksutaulukon mukaisesti.

| (97) | So.Ge.A.AL ja Ryanair allekirjoittivat samana päivänä markkinointisopimuksen, joka kattoi saman ajanjakson kuin vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus. Ryanair sitoutui toteuttamaan mainonta- ja myynninedistämistoimia verkkosivuillaan ja muilla sen käytössä olevilla viestintävälineillä mainostaakseen Algheron ja Lontoon välistä lentoyhteyttä yhteistyössä So.Ge.A.AL:n kanssa. Sopimuksen mukaan So.Ge.A.AL:n oli määrä maksaa markkinointitukea [...] euroa ensimmäisestä päivittäisestä ympärivuotisesta vuorosta kullakin reitillä ja [...] euroa toisesta päivittäisestä vain kesäajan vuorosta kullakin reitillä. |
| --- | --- |

(97)

So.Ge.A.AL ja Ryanair allekirjoittivat samana päivänä markkinointisopimuksen, joka kattoi saman ajanjakson kuin vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus. Ryanair sitoutui toteuttamaan mainonta- ja myynninedistämistoimia verkkosivuillaan ja muilla sen käytössä olevilla viestintävälineillä mainostaakseen Algheron ja Lontoon välistä lentoyhteyttä yhteistyössä So.Ge.A.AL:n kanssa. Sopimuksen mukaan So.Ge.A.AL:n oli määrä maksaa markkinointitukea [...] euroa ensimmäisestä päivittäisestä ympärivuotisesta vuorosta kullakin reitillä ja [...] euroa toisesta päivittäisestä vain kesäajan vuorosta kullakin reitillä.

5.2.1.3   Ryanairin kanssa vuonna 2003 tehty lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimus

| (98) | So.Ge.A.AL teki Ryanairin kanssa 1 päivänä syyskuuta 2003 toisen lentoasemapalvelusopimuksen 11 vuodeksi (sopimusta oli mahdollista jatkaa 10 vuodella), ja sopimuksella korvattiin vuonna 2002 tehty lentoasemapalvelusopimus. |
| --- | --- |

(98)

So.Ge.A.AL teki Ryanairin kanssa 1 päivänä syyskuuta 2003 toisen lentoasemapalvelusopimuksen 11 vuodeksi (sopimusta oli mahdollista jatkaa 10 vuodella), ja sopimuksella korvattiin vuonna 2002 tehty lentoasemapalvelusopimus.

| (99) | Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen nojalla Ryanairin oli määrä jatkaa lentojaan Lontooseen, ja edellisten sopimusten liikennemäärien tulosten mukaan Ryanair aloittaisi uuden päivittäisen lentovuoron Frankfurt-Hahnin lentoasemalle tai muualle Ryanairin verkostoon kuuluvaan kohteeseen. Sopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. Lentoyhtiön oli määrä maksaa lentoasema- ja turvamaksuja julkistetun maksutaulukon mukaisesti. |
| --- | --- |

(99)

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen nojalla Ryanairin oli määrä jatkaa lentojaan Lontooseen, ja edellisten sopimusten liikennemäärien tulosten mukaan Ryanair aloittaisi uuden päivittäisen lentovuoron Frankfurt-Hahnin lentoasemalle tai muualle Ryanairin verkostoon kuuluvaan kohteeseen. Sopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. Lentoyhtiön oli määrä maksaa lentoasema- ja turvamaksuja julkistetun maksutaulukon mukaisesti.

| (100) | Syyskuun 1 päivänä 2003 allekirjoitettiin myös markkinointipalvelusopimus, joka kattoi saman ajanjakson kuin vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa markkinointitukea (i) [...] euroa vuodessa ensimmäisestä päivittäisestä ympärivuotisesta vuorosta kullakin kansainvälisellä reitillä, (ii) [...] euroa toisesta päivittäisestä vain kesäajan vuorosta kullakin reitillä ja (iii) kertaluonteista alkuvaiheen markkinointitukea [...] euroa ensimmäisestä toimintavuodesta jokaisesta muusta kansainvälisestä reitistä kuin Lontoon reitistä sekä [...] euron lisämaksun jokaisesta tällaisen uuden reitin toisesta ja kolmannesta toimintavuodesta. |
| --- | --- |

(100)

Syyskuun 1 päivänä 2003 allekirjoitettiin myös markkinointipalvelusopimus, joka kattoi saman ajanjakson kuin vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa markkinointitukea (i) [...] euroa vuodessa ensimmäisestä päivittäisestä ympärivuotisesta vuorosta kullakin kansainvälisellä reitillä, (ii) [...] euroa toisesta päivittäisestä vain kesäajan vuorosta kullakin reitillä ja (iii) kertaluonteista alkuvaiheen markkinointitukea [...] euroa ensimmäisestä toimintavuodesta jokaisesta muusta kansainvälisestä reitistä kuin Lontoon reitistä sekä [...] euron lisämaksun jokaisesta tällaisen uuden reitin toisesta ja kolmannesta toimintavuodesta.

| (101) | Sopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä jatkaa päivittäisiä reittihenkilöliikennepalveluja Algheron ja Lontoon välillä ja käynnistää täydentävä päivittäinen henkilöliikennepalvelu Algheron ja Frankfurt-Hahnin tai Ryanairin verkoston minkä tahansa muun kohteen välillä, jäljempänä ’palvelut’. Ryanairin oli määrä toteuttaa So.Ge.A.AL:ää kuultuaan myös muita palveluja ja toimintoja, joita samalla alalla toimivat mainos-, myynninedistämis- ja PR-yritykset tyypillisesti tarjoavat, kuten (luettelo ei ole tyhjentävä):






  — | suunnittelee, hankkii, tuottaa, kehittää, testaa, toteuttaa, pitää yllä ja päivittää internetlinkkejä ja Ryanairin verkkosivustoa ja ryhtyy muihin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joilla voidaan Ryanairin mukaan tuottaa, ylläpitää ja/tai edistää mainontaa, jolla kannustetaan asiakkaita tekemään internetin kautta varauksia Algheron lentoasemalle ja lentoasemalta; |
| --- | --- | --- |

(101)

Sopimuksen mukaan Ryanairin oli määrä jatkaa päivittäisiä reittihenkilöliikennepalveluja Algheron ja Lontoon välillä ja käynnistää täydentävä päivittäinen henkilöliikennepalvelu Algheron ja Frankfurt-Hahnin tai Ryanairin verkoston minkä tahansa muun kohteen välillä, jäljempänä ’palvelut’. Ryanairin oli määrä toteuttaa So.Ge.A.AL:ää kuultuaan myös muita palveluja ja toimintoja, joita samalla alalla toimivat mainos-, myynninedistämis- ja PR-yritykset tyypillisesti tarjoavat, kuten (luettelo ei ole tyhjentävä):

—

suunnittelee, hankkii, tuottaa, kehittää, testaa, toteuttaa, pitää yllä ja päivittää internetlinkkejä ja Ryanairin verkkosivustoa ja ryhtyy muihin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joilla voidaan Ryanairin mukaan tuottaa, ylläpitää ja/tai edistää mainontaa, jolla kannustetaan asiakkaita tekemään internetin kautta varauksia Algheron lentoasemalle ja lentoasemalta;

| — | suunnittelee mainontaa englanniksi tai muulla kielellä (tarpeen mukaan) internetiin soveltuvaksi ja toteuttaa myynninedistämis- ja PR-toimia, jotta asiakkaat tulevat tietoisiksi palveluista ja pidetään yllä ja parannetaan tätä tietoisuutta internetin avulla; |
| --- | --- |

—

suunnittelee mainontaa englanniksi tai muulla kielellä (tarpeen mukaan) internetiin soveltuvaksi ja toteuttaa myynninedistämis- ja PR-toimia, jotta asiakkaat tulevat tietoisiksi palveluista ja pidetään yllä ja parannetaan tätä tietoisuutta internetin avulla;

| — | suunnittelee, hankkii ja tuottaa mainosmateriaalia tai muita asiaan liittyviä menetelmiä palvelujen edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

suunnittelee, hankkii ja tuottaa mainosmateriaalia tai muita asiaan liittyviä menetelmiä palvelujen edistämiseksi;

| — | suunnittelee, hankkii ja tuottaa mainosmateriaalia tai muita menetelmiä Algheron lentoaseman mainostamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa maissa, joissa Ryanair aloittaa palveluihin liittyvän reitin; |
| --- | --- |

—

suunnittelee, hankkii ja tuottaa mainosmateriaalia tai muita menetelmiä Algheron lentoaseman mainostamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa maissa, joissa Ryanair aloittaa palveluihin liittyvän reitin;

| — | tiedottaa lehdistölle palveluista ja vaikuttaa siten yleisöön, lisää yleisön tietämystä Algheron lentoasemaa ympäröivistä alueista ja houkuttelee yleisöä lentämään kyseisillä reiteillä; |
| --- | --- |

—

tiedottaa lehdistölle palveluista ja vaikuttaa siten yleisöön, lisää yleisön tietämystä Algheron lentoasemaa ympäröivistä alueista ja houkuttelee yleisöä lentämään kyseisillä reiteillä;

| — | huolehtii siitä, että So.Ge.A.AL:n ehdottama ja Ryanairin kanssa sovittu verkkosivusto linkitetään sellaiseen Ryanairin verkkosivustoon, joka ei sisällä hotellien tai autovuokraamoiden suoraa varaustoimintoa. |
| --- | --- |

—

huolehtii siitä, että So.Ge.A.AL:n ehdottama ja Ryanairin kanssa sovittu verkkosivusto linkitetään sellaiseen Ryanairin verkkosivustoon, joka ei sisällä hotellien tai autovuokraamoiden suoraa varaustoimintoa.

5.2.1.4   Ryanairin kanssa vuonna 2006 tehty lentoasemapalvelusopimus ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus

| (102) | So.Ge.A.AL ja Ryanair sopivat 3 päivänä huhtikuuta 2006 uudesta lentoasemapalvelusopimuksesta, jolla korvattiin vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus ja jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 200631 päivään joulukuuta 2010. Sopimusta oli mahdollista jatkaa viidellä vuodella. |
| --- | --- |

(102)

So.Ge.A.AL ja Ryanair sopivat 3 päivänä huhtikuuta 2006 uudesta lentoasemapalvelusopimuksesta, jolla korvattiin vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus ja jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 200631 päivään joulukuuta 2010. Sopimusta oli mahdollista jatkaa viidellä vuodella.

| (103) | Kyseiseen sopimukseen liitettiin 3 päivänä huhtikuuta 2006 allekirjoitettu lisäsopimus, joka oli voimassa 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan ja jossa vahvistettiin Ryanairille asetetut matkustajaliikennettä koskevat yleiset tavoitteet ja So.Ge.A.AL:n maksama tulospalkkio. Sopimuksessa määrättiin myös Ryanairille aiheutuvista seuraamuksista, jos se ei saavuta matkustajamääriä koskevia tavoitteita. |
| --- | --- |

(103)

Kyseiseen sopimukseen liitettiin 3 päivänä huhtikuuta 2006 allekirjoitettu lisäsopimus, joka oli voimassa 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan ja jossa vahvistettiin Ryanairille asetetut matkustajaliikennettä koskevat yleiset tavoitteet ja So.Ge.A.AL:n maksama tulospalkkio. Sopimuksessa määrättiin myös Ryanairille aiheutuvista seuraamuksista, jos se ei saavuta matkustajamääriä koskevia tavoitteita.

| (104) | AMS (ei Ryanair) allekirjoitti vuoden 2006 markkinointisopimuksen 3 päivänä huhtikuuta 2006, ja se kattoi saman ajanjakson kuin lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksen perustana oli Ryanairin sitoumus liikennöidä tiettyjä eurooppalaisia reittejä ja täyttää tietyt matkustajamääriä koskevat tavoitteet. AMS tarjosi So.Ge.A.AL:lle verkkomainontapalveluja [...] eurolla vuodessa. |
| --- | --- |

(104)

AMS (ei Ryanair) allekirjoitti vuoden 2006 markkinointisopimuksen 3 päivänä huhtikuuta 2006, ja se kattoi saman ajanjakson kuin lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksen perustana oli Ryanairin sitoumus liikennöidä tiettyjä eurooppalaisia reittejä ja täyttää tietyt matkustajamääriä koskevat tavoitteet. AMS tarjosi So.Ge.A.AL:lle verkkomainontapalveluja [...] eurolla vuodessa.

5.2.1.5   Ryanairin kanssa vuonna 2010 tehty lentoasemapalvelusopimus ja AMS:n kanssa tehty markkinointisopimus

| (105) | Vuoden 2010 alkupuolella So.Ge.A.AL ja Ryanair ilmoittivat aikomuksestaan uudistaa voimassa olevan liikesuhteensa ehdot neuvottelemalla uuden sopimuksen, ja ne tekivät aiesopimuksen 10 päivänä maaliskuuta 2010. Aiesopimuksessa todetaan, että ”vuoden 2010 maaliskuusta lähtien Ryanair ja So.Ge.A.AL käyvät hyvässä uskossa neuvotteluja määrittääkseen uudelleen kumppanuutensa ehdot ja säännöt”. |
| --- | --- |

(105)

Vuoden 2010 alkupuolella So.Ge.A.AL ja Ryanair ilmoittivat aikomuksestaan uudistaa voimassa olevan liikesuhteensa ehdot neuvottelemalla uuden sopimuksen, ja ne tekivät aiesopimuksen 10 päivänä maaliskuuta 2010. Aiesopimuksessa todetaan, että ”vuoden 2010 maaliskuusta lähtien Ryanair ja So.Ge.A.AL käyvät hyvässä uskossa neuvotteluja määrittääkseen uudelleen kumppanuutensa ehdot ja säännöt”.

| (106) | Tämän pohjalta So.Ge.A.AL ja Ryanair tekivät 20 päivänä lokakuuta 2010 uuden lentoasemapalvelusopimuksen, jolla korvattiin vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksessa vahvistettiin uudet maksut ja kannustinrakenne, ja se tehtiin 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi. Sopimusta oli mahdollista jatkaa viidellä vuodella ensimmäisen sopimuskauden umpeuduttua. |
| --- | --- |

(106)

Tämän pohjalta So.Ge.A.AL ja Ryanair tekivät 20 päivänä lokakuuta 2010 uuden lentoasemapalvelusopimuksen, jolla korvattiin vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus. Sopimuksessa vahvistettiin uudet maksut ja kannustinrakenne, ja se tehtiin 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi. Sopimusta oli mahdollista jatkaa viidellä vuodella ensimmäisen sopimuskauden umpeuduttua.

| (107) | So.Ge.A.AL sitoutui maksamaan tulospalkkiota tietystä määrästä lentoja ja matkustajaliikennettä, ja Ryanair sitoutui maksamaan huolinta- ja lentoasemamaksuja sekä toteuttamaan myynninedistämis- ja PR-toimia. |
| --- | --- |

(107)

So.Ge.A.AL sitoutui maksamaan tulospalkkiota tietystä määrästä lentoja ja matkustajaliikennettä, ja Ryanair sitoutui maksamaan huolinta- ja lentoasemamaksuja sekä toteuttamaan myynninedistämis- ja PR-toimia.

| (108) | Samana päivänä tehtiin nelivuotinen markkinointisopimus, jonka voimassaoloa oli mahdollista jatkaa neljällä lisävuodella. AMS tarjosi So.Ge.A.AL:lle verkkomainontapalveluja seuraavia vuosimaksuja vastaan: [...] euroa vuonna 2010; [...] euroa vuonna 2011; [...] euroa vuonna 2012; [...] euroa vuonna 2013. Samoin kuin vuonna 2006, markkinointisopimuksen perustana oli Ryanairin sitoumus liikennöidä tiettyjä eurooppalaisia reittejä ja täyttää tietyt matkustajamääriä koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(108)

Samana päivänä tehtiin nelivuotinen markkinointisopimus, jonka voimassaoloa oli mahdollista jatkaa neljällä lisävuodella. AMS tarjosi So.Ge.A.AL:lle verkkomainontapalveluja seuraavia vuosimaksuja vastaan: [...] euroa vuonna 2010; [...] euroa vuonna 2011; [...] euroa vuonna 2012; [...] euroa vuonna 2013. Samoin kuin vuonna 2006, markkinointisopimuksen perustana oli Ryanairin sitoumus liikennöidä tiettyjä eurooppalaisia reittejä ja täyttää tietyt matkustajamääriä koskevat tavoitteet.

| (109) | Italia laati komission pyynnöstä kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin Ryanairin kanssa tehdyistä sopimuksista käyttäen perustana niitä lisäkustannuksia ja -tuloja, joita voidaan kohtuudella odottaa So.Ge.A.AL:n asemassa olevalta markkinataloussijoittajalta kyseisten sopimusten tekoajankohtana tutkinnan kohteena olevana ajanjaksona eli vuosina 2000–2010, jäljempänä ’vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’ (33). Italian mukaan So.Ge.A.AL odotti, että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset ovat lentoasemalle kannattavia niiden tekohetkellä. |
| --- | --- |

(109)

Italia laati komission pyynnöstä kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin Ryanairin kanssa tehdyistä sopimuksista käyttäen perustana niitä lisäkustannuksia ja -tuloja, joita voidaan kohtuudella odottaa So.Ge.A.AL:n asemassa olevalta markkinataloussijoittajalta kyseisten sopimusten tekoajankohtana tutkinnan kohteena olevana ajanjaksona eli vuosina 2000–2010, jäljempänä ’vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’ (33). Italian mukaan So.Ge.A.AL odotti, että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset ovat lentoasemalle kannattavia niiden tekohetkellä.

5.2.2   Toimenpide 5 – Sopimukset muiden liikenteenharjoittajien kanssa

| (110) | Kun vuoden 2012 päätös tehtiin, komissio pani merkille, että So.Ge.A.AL näytti myöntäneen alennuksia lentoasemamaksuista myös muille liikenteenharjoittajille kuin Ryanairille. Vaikka komissio oli tietoinen siitä, että So.Ge.A.AL oli tehnyt markkinointisopimuksia myös muiden liikenteenharjoittajien kanssa, komissiolle kyseisistä sopimuksista toimitetut tiedot olivat tuolloin riittämättömiä. |
| --- | --- |

(110)

Kun vuoden 2012 päätös tehtiin, komissio pani merkille, että So.Ge.A.AL näytti myöntäneen alennuksia lentoasemamaksuista myös muille liikenteenharjoittajille kuin Ryanairille. Vaikka komissio oli tietoinen siitä, että So.Ge.A.AL oli tehnyt markkinointisopimuksia myös muiden liikenteenharjoittajien kanssa, komissiolle kyseisistä sopimuksista toimitetut tiedot olivat tuolloin riittämättömiä.

| (111) | Italia toimitti komissiolle 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Alitalian, Meridianan ja Volaren kanssa tehtyjä järjestelyjä koskeviin jälkikäteen todettuihin tietoihin perustuvan kannattavuusanalyysin, jolla oli tarkoitus osoittaa, että sopimusten tekeminen näiden lentoyhtiöiden kanssa oli taloudellisesti perusteltua lentoaseman näkökulmasta. Germanwingsin kanssa tehtyä sopimusta koskevaa analyysia ei ollut saatavilla kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(111)

Italia toimitti komissiolle 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Alitalian, Meridianan ja Volaren kanssa tehtyjä järjestelyjä koskeviin jälkikäteen todettuihin tietoihin perustuvan kannattavuusanalyysin, jolla oli tarkoitus osoittaa, että sopimusten tekeminen näiden lentoyhtiöiden kanssa oli taloudellisesti perusteltua lentoaseman näkökulmasta. Germanwingsin kanssa tehtyä sopimusta koskevaa analyysia ei ollut saatavilla kyseisenä ajankohtana.

| (112) | Italia toimitti myöhemmin 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komissiolle So.Ge.A.AL:n Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten kannattavuusanalyysin, jolla pyrittiin osoittamaan, että kyseisten sopimusten odotettiin olevan So.Ge.A.AL:lle kannattavia ennakkoarvioinnin pohjalta. |
| --- | --- |

(112)

Italia toimitti myöhemmin 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komissiolle So.Ge.A.AL:n Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten kannattavuusanalyysin, jolla pyrittiin osoittamaan, että kyseisten sopimusten odotettiin olevan So.Ge.A.AL:lle kannattavia ennakkoarvioinnin pohjalta.

| (113) | Italia toimitti lopuksi 10 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle analyysin So.Ge.A.AL:n Bmibabyn, Air Valléen ja Air Italyn kanssa tekemien huolintasopimusten odotetusta kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(113)

Italia toimitti lopuksi 10 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle analyysin So.Ge.A.AL:n Bmibabyn, Air Valléen ja Air Italyn kanssa tekemien huolintasopimusten odotetusta kannattavuudesta.

| (114) | So.Ge.A.AL:n muiden liikenteenharjoittajien kuin Ryanairin kanssa tekemät tutkinnan kohteena olevat sopimukset esitetään johdanto-osan 115–132 kappaleessa. |
| --- | --- |

(114)

So.Ge.A.AL:n muiden liikenteenharjoittajien kuin Ryanairin kanssa tekemät tutkinnan kohteena olevat sopimukset esitetään johdanto-osan 115–132 kappaleessa.

5.2.2.1.   Germanwingsin, Volaren, Meridianan ja Alitalian kanssa tehdyt sopimukset

| (115) | So.Ge.A.AL teki huolinta- ja markkinointisopimuksia Germanwingsin, Volaren, Meridianan ja Alitalian kanssa. |
| --- | --- |

(115)

So.Ge.A.AL teki huolinta- ja markkinointisopimuksia Germanwingsin, Volaren, Meridianan ja Alitalian kanssa.

i)   Germanwings

| (116) | Germanwingsin ja So.Ge.A.AL:n välinen huolintasopimus allekirjoitettiin 19 päivänä maaliskuuta 2007, ja sitä alettiin soveltaa 25 päivänä maaliskuuta 2007. Kyseisen sopimuksen mukaan Germanwingsin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. |
| --- | --- |

(116)

Germanwingsin ja So.Ge.A.AL:n välinen huolintasopimus allekirjoitettiin 19 päivänä maaliskuuta 2007, ja sitä alettiin soveltaa 25 päivänä maaliskuuta 2007. Kyseisen sopimuksen mukaan Germanwingsin oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden.

| (117) | Germanwings ja So.Ge.A.AL tekivät 25 päivänä maaliskuuta 2007 markkinointisopimuksen, jossa liikenteenharjoittaja sitoutui liikennöimään tiettyjä EU:n reittejä ja täyttämään tietyt matkustajia ja vuorotiheyttä koskevat tavoitteet. Sopimusta oli määrä soveltaa 25 päivän maaliskuuta 2007 ja 31 päivän lokakuuta 2009 välisenä aikana. Germanwings kuitenkin liikennöi Algheron lentoasemalta vain vuonna 2007. Italian mukaan liikenteenharjoittaja päätti lopettaa liikennöinnin Algheron lentoasemalta, sillä liikennettä oli liian vähän, jotta se olisi saavuttanut kannattavuusrajan. |
| --- | --- |

(117)

Germanwings ja So.Ge.A.AL tekivät 25 päivänä maaliskuuta 2007 markkinointisopimuksen, jossa liikenteenharjoittaja sitoutui liikennöimään tiettyjä EU:n reittejä ja täyttämään tietyt matkustajia ja vuorotiheyttä koskevat tavoitteet. Sopimusta oli määrä soveltaa 25 päivän maaliskuuta 2007 ja 31 päivän lokakuuta 2009 välisenä aikana. Germanwings kuitenkin liikennöi Algheron lentoasemalta vain vuonna 2007. Italian mukaan liikenteenharjoittaja päätti lopettaa liikennöinnin Algheron lentoasemalta, sillä liikennettä oli liian vähän, jotta se olisi saavuttanut kannattavuusrajan.

| (118) | Markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa Germanwingsille toiminnan aloittamiseen tarkoitettu tukea [...] euroa, jotta tämä auttaisi Algheron lentoasemaa lisäämään lähtevien matkustajien määrää avaamalla uuden reitin. |
| --- | --- |

(118)

Markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa Germanwingsille toiminnan aloittamiseen tarkoitettu tukea [...] euroa, jotta tämä auttaisi Algheron lentoasemaa lisäämään lähtevien matkustajien määrää avaamalla uuden reitin.

| (119) | Markkinointisopimuksessa vahvistettiin myös tulospalkkiot, jotka So.Ge.A.AL maksaa Germanwingsille, jos lentoyhtiö saavuttaa liikennemääriä koskevat tavoitteet. Sopimuksessa määrättiin myös seuraamuksista, jotka Germanwings maksaisi So.Ge.A.AL:lle, jos lentoyhtiö peruuttaa yli 10 prosenttia lennoistaan tai jos se ei täytä liikennemääriä koskevia tavoitteita. |
| --- | --- |

(119)

Markkinointisopimuksessa vahvistettiin myös tulospalkkiot, jotka So.Ge.A.AL maksaa Germanwingsille, jos lentoyhtiö saavuttaa liikennemääriä koskevat tavoitteet. Sopimuksessa määrättiin myös seuraamuksista, jotka Germanwings maksaisi So.Ge.A.AL:lle, jos lentoyhtiö peruuttaa yli 10 prosenttia lennoistaan tai jos se ei täytä liikennemääriä koskevia tavoitteita.

ii)   Volare

| (120) | Volare teki So.Ge.A.AL:n kanssa huolinta- ja markkinointisopimuksen 29 päivänä marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

(120)

Volare teki So.Ge.A.AL:n kanssa huolinta- ja markkinointisopimuksen 29 päivänä marraskuuta 2007.

| (121) | Huolintasopimuksessa vahvistettiin liikenteenharjoittajalle asetetut matkustajien ja vuotuisten lentojen määrää koskevat tavoitteet sekä So.Ge.A.AL:n maksamat vastaavat tulospalkkiot. |
| --- | --- |

(121)

Huolintasopimuksessa vahvistettiin liikenteenharjoittajalle asetetut matkustajien ja vuotuisten lentojen määrää koskevat tavoitteet sekä So.Ge.A.AL:n maksamat vastaavat tulospalkkiot.

| (122) | Markkinointisopimuksessa määritettiin lentoaseman pitäjän maksama vuotuinen [...] euron markkinointimaksu, joka olisi ensimmäisen toimintavuoden mainontatukea. Markkinointisopimusta sovellettiin 28 päivän lokakuuta 2007 ja 31 päivän lokakuuta 2010 välisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(122)

Markkinointisopimuksessa määritettiin lentoaseman pitäjän maksama vuotuinen [...] euron markkinointimaksu, joka olisi ensimmäisen toimintavuoden mainontatukea. Markkinointisopimusta sovellettiin 28 päivän lokakuuta 2007 ja 31 päivän lokakuuta 2010 välisenä ajanjaksona.

iii)   Meridiana

| (123) | Meridiana liikennöi Algheron lentoasemalta vuosina 2000, 2001 ja 2010. |
| --- | --- |

(123)

Meridiana liikennöi Algheron lentoasemalta vuosina 2000, 2001 ja 2010.

| (124) | Vuosina 2000 and 2001 Meridiana ei liikennöinyt reittilentoja Algheron lentoasemalta vaan tarjosi ainoastaan tilauslentopalveluja. So.Ge.A.AL ja Meridiana eivät näin ollen tehneet virallisia huolintasopimuksia. Liikenteenharjoittaja maksoi So.Ge.A.AL:lle julkistetut lentoasemamaksut kaikista lentoasemapalveluista. |
| --- | --- |

(124)

Vuosina 2000 and 2001 Meridiana ei liikennöinyt reittilentoja Algheron lentoasemalta vaan tarjosi ainoastaan tilauslentopalveluja. So.Ge.A.AL ja Meridiana eivät näin ollen tehneet virallisia huolintasopimuksia. Liikenteenharjoittaja maksoi So.Ge.A.AL:lle julkistetut lentoasemamaksut kaikista lentoasemapalveluista.

| (125) | Meridiana ei liikennöinyt lentoasemalta vuosina 2002–2010. Vuonna 2010 Meridiana aloitti liikennöinnin lentoasemalta ja teki So.Ge.A.AL:n kanssa markkinointi- ja huolintasopimukset. |
| --- | --- |

(125)

Meridiana ei liikennöinyt lentoasemalta vuosina 2002–2010. Vuonna 2010 Meridiana aloitti liikennöinnin lentoasemalta ja teki So.Ge.A.AL:n kanssa markkinointi- ja huolintasopimukset.

| (126) | Huolintasopimus allekirjoitettiin 28 päivänä huhtikuuta 2010, ja se kattoi vuoden 2010 huhtikuun ja vuoden 2011 huhtikuun välisen ajan. Kyseisen sopimuksen mukaan Meridianan oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden. |
| --- | --- |

(126)

Huolintasopimus allekirjoitettiin 28 päivänä huhtikuuta 2010, ja se kattoi vuoden 2010 huhtikuun ja vuoden 2011 huhtikuun välisen ajan. Kyseisen sopimuksen mukaan Meridianan oli määrä maksaa So.Ge.A.AL:lle huolintapalveluista [...] euroa kääntöä kohden.

| (127) | Markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, ja se kattoi vuoden 2010 kesäkuun ja vuoden 2010 lokakuun välisen ajan. Sopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa Meridianalle kertaluonteisen [...] euron maksun (ilman alv:tä) liikennöinnin aloittamisesta Milanon, Veronan ja Barin reiteillä kesällä 2010. Maksun ehtona oli, että Meridiana täyttää tietyt liikennemääriä koskevat tavoitteet. Italian mukaan Meridianan kanssa tehtyä sopimusta sovellettiin takautuvasti ja tuona aikana So.Ge.A.AL oli neuvottelut kyseisen liikenteenharjoittajan kanssa vastaavanlaisista ehdoista, jotka sisällytettiin lopulta allekirjoitettuun sopimukseen. Italia toimitti komissiolle luonnoksen Meridianan ja So.Ge.A.AL:n tuolloin neuvottelemasta sopimuksesta, joka oli päivätty 7 päivänä kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(127)

Markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, ja se kattoi vuoden 2010 kesäkuun ja vuoden 2010 lokakuun välisen ajan. Sopimuksessa vahvistettiin, että So.Ge.A.AL maksaa Meridianalle kertaluonteisen [...] euron maksun (ilman alv:tä) liikennöinnin aloittamisesta Milanon, Veronan ja Barin reiteillä kesällä 2010. Maksun ehtona oli, että Meridiana täyttää tietyt liikennemääriä koskevat tavoitteet. Italian mukaan Meridianan kanssa tehtyä sopimusta sovellettiin takautuvasti ja tuona aikana So.Ge.A.AL oli neuvottelut kyseisen liikenteenharjoittajan kanssa vastaavanlaisista ehdoista, jotka sisällytettiin lopulta allekirjoitettuun sopimukseen. Italia toimitti komissiolle luonnoksen Meridianan ja So.Ge.A.AL:n tuolloin neuvottelemasta sopimuksesta, joka oli päivätty 7 päivänä kesäkuuta 2010.

iv)   Air One/Alitalia

| (128) | Air One/Alitalia ei tehnyt So.Ge.A.AL:n kanssa virallista sopimusta ennen vuotta 2010, ja se maksoi julkistetut lentoasemamaksut kaikista lentoasemapalveluista. So.Ge.A.AL ei tarjonnut Air Onelle/Alitalialle maahuolintapalveluja ennen vuotta 2010. |
| --- | --- |

(128)

Air One/Alitalia ei tehnyt So.Ge.A.AL:n kanssa virallista sopimusta ennen vuotta 2010, ja se maksoi julkistetut lentoasemamaksut kaikista lentoasemapalveluista. So.Ge.A.AL ei tarjonnut Air Onelle/Alitalialle maahuolintapalveluja ennen vuotta 2010.

| (129) | Vuonna 2010 So.Ge.A.AL alkoi tarjota Air Onelle/Alitalialle maahuolintapalveluja. Air One/Alitalia teki tällöin huolintasopimuksen So.Ge.A.AL:n kanssa. Ne tekivät myös markkinointisopimuksen, joka koski Air Onen/Alitalian aloittamia kansainvälisiä reittejä Algheron lentoasemalta. |
| --- | --- |

(129)

Vuonna 2010 So.Ge.A.AL alkoi tarjota Air Onelle/Alitalialle maahuolintapalveluja. Air One/Alitalia teki tällöin huolintasopimuksen So.Ge.A.AL:n kanssa. Ne tekivät myös markkinointisopimuksen, joka koski Air Onen/Alitalian aloittamia kansainvälisiä reittejä Algheron lentoasemalta.

| (130) | Markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, ja se oli voimassa 7 päivän kesäkuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisen ajan. Italia toimitti komissiolle luonnoksen Alitalian ja So.Ge.A.AL toukokuussa 2010 neuvottelemasta sopimuksesta. Allekirjoitetussa sopimuksessa vahvistettiin Air Onelle/Alitalialle maksettava kertaluonteinen [...] euron markkinointimaksu markkinointipalvelujen tarjoamisesta So.Ge.A.AL:lle kyseisenä ajanjaksona. Sopimuksen voimassaoloa oli mahdollista pidentää vuosiin 2011 ja 2012 asti. |
| --- | --- |

(130)

Markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, ja se oli voimassa 7 päivän kesäkuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisen ajan. Italia toimitti komissiolle luonnoksen Alitalian ja So.Ge.A.AL toukokuussa 2010 neuvottelemasta sopimuksesta. Allekirjoitetussa sopimuksessa vahvistettiin Air Onelle/Alitalialle maksettava kertaluonteinen [...] euron markkinointimaksu markkinointipalvelujen tarjoamisesta So.Ge.A.AL:lle kyseisenä ajanjaksona. Sopimuksen voimassaoloa oli mahdollista pidentää vuosiin 2011 ja 2012 asti.

| (131) | Air One/Alitalia ja So.Ge.A.AL tekivät huolintasopimuksen 30 päivänä marraskuuta 2010 kuudeksi vuodeksi, ja sopimuksessa määritettiin Air Onen/Alitalian So.Ge.A.AL:lle maksamat huolintamaksut kotimaan ja kansainvälisistä reiteistä. |
| --- | --- |

(131)

Air One/Alitalia ja So.Ge.A.AL tekivät huolintasopimuksen 30 päivänä marraskuuta 2010 kuudeksi vuodeksi, ja sopimuksessa määritettiin Air Onen/Alitalian So.Ge.A.AL:lle maksamat huolintamaksut kotimaan ja kansainvälisistä reiteistä.

5.2.2.2   Huolintasopimukset muiden liikenteenharjoittajien kanssa

| (132) | Komissio tutki myös So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Bmibabyn ja Air Valléen kanssa tekemiä maahuolintapalvelusopimuksia. Sopimusten voimassaolo vaihteli kuukaudesta (Air Vallée) yli kahteen vuoteen (Air Italy), ja sopimuksissa määritettiin liikenteenharjoittajilta perittävät huolintamaksut.

  Taulukko 6


  Huolintasopimukset Air Italyn, Bmibabyn ja Air Valléen kanssa








  Sopimuksen tekopäivä | Liikenteenharjoittaja | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 28.5.2008 | Air Italy | 1.6.2008–31.12.2010 |
| 29.7.2010 | Bmibaby | 29.5.2010–30.9.2010 |
| 2010 | Air Vallée | 9.8.2010–30.8.2010 |

(132)

Komissio tutki myös So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Bmibabyn ja Air Valléen kanssa tekemiä maahuolintapalvelusopimuksia. Sopimusten voimassaolo vaihteli kuukaudesta (Air Vallée) yli kahteen vuoteen (Air Italy), ja sopimuksissa määritettiin liikenteenharjoittajilta perittävät huolintamaksut.

Taulukko 6

Huolintasopimukset Air Italyn, Bmibabyn ja Air Valléen kanssa

Sopimuksen tekopäivä

Liikenteenharjoittaja

Kesto

28.5.2008

Air Italy

1.6.2008–31.12.2010

29.7.2010

Bmibaby

29.5.2010–30.9.2010

2010

Air Vallée

9.8.2010–30.8.2010

6.   ECORYSIN RAPORTTI

| (133) | Tutkinnan yhteydessä komissio pyysi Ecorysia laatimaan raportin So.Ge.A.AL:n taloudellisesta tuloksesta ja vahvistamaan, onko lentoaseman pitäjä toiminut markkinataloussijoittajan tavoin tehdessään sopimukset lentoliikenteen harjoittajien kanssa. Ecorysin raportti toimitettiin 30 päivänä maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(133)

Tutkinnan yhteydessä komissio pyysi Ecorysia laatimaan raportin So.Ge.A.AL:n taloudellisesta tuloksesta ja vahvistamaan, onko lentoaseman pitäjä toiminut markkinataloussijoittajan tavoin tehdessään sopimukset lentoliikenteen harjoittajien kanssa. Ecorysin raportti toimitettiin 30 päivänä maaliskuuta 2011.

| (134) | Ecorysin raportissa todettiin, että So.Ge.A.AL oli toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Ecorys katsoi, että So.Ge.A.AL:n noudattama liiketoimintastrategia oli tuloksellinen. Strategiaan kuului, että lentoaseman pitäjä toimittaa kattavaa toimilupaa koskevan hakemuksen lentoaseman hallinnoimiseksi, terminaalin kapasiteettia laajennetaan ja halpalentoyhtiöiden kanssa tehdään sopimuksia, joilla pyritään lisäämään kansainvälisiä liikennevirtoja. Ecorys päätteli, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli järkevä päätös, sillä kyseisillä sopimuksilla varmistettiin liikenteen merkittävä kasvu, ja sen odotettiin edistävän ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ecorysin mukaan So.Ge.A.AL:n oli kohtuullista odottaa, että pitkällä aikavälillä tällaisista sopimuksista saatavat hyödyt ovat lisäkustannuksia suuremmat. |
| --- | --- |

(134)

Ecorysin raportissa todettiin, että So.Ge.A.AL oli toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Ecorys katsoi, että So.Ge.A.AL:n noudattama liiketoimintastrategia oli tuloksellinen. Strategiaan kuului, että lentoaseman pitäjä toimittaa kattavaa toimilupaa koskevan hakemuksen lentoaseman hallinnoimiseksi, terminaalin kapasiteettia laajennetaan ja halpalentoyhtiöiden kanssa tehdään sopimuksia, joilla pyritään lisäämään kansainvälisiä liikennevirtoja. Ecorys päätteli, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli järkevä päätös, sillä kyseisillä sopimuksilla varmistettiin liikenteen merkittävä kasvu, ja sen odotettiin edistävän ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ecorysin mukaan So.Ge.A.AL:n oli kohtuullista odottaa, että pitkällä aikavälillä tällaisista sopimuksista saatavat hyödyt ovat lisäkustannuksia suuremmat.

7.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

7.1   SoGeAAL:LLE MYÖNNETYN TUEN OLEMASSAOLO

| (135) | Komissio totesi lentoaseman pitäjälle mahdollisesti myönnetystä tuesta, että ennen Aéroports de Paris -tuomiota lentoaseman infrastruktuurin kehittämistä ja toimintaa ei pidetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellisena toimintana (34). Koska arvioitavista toimista päätettiin osittain ennen vuotta 2001, komissio totesi, että sen on arvioitava, perustuvatko ne oikeudellisesti velvoittaviin sitoumuksiin, jotka on tehty ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (35) ja jotka eivät tällöin kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(135)

Komissio totesi lentoaseman pitäjälle mahdollisesti myönnetystä tuesta, että ennen Aéroports de Paris -tuomiota lentoaseman infrastruktuurin kehittämistä ja toimintaa ei pidetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellisena toimintana (34). Koska arvioitavista toimista päätettiin osittain ennen vuotta 2001, komissio totesi, että sen on arvioitava, perustuvatko ne oikeudellisesti velvoittaviin sitoumuksiin, jotka on tehty ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (35) ja jotka eivät tällöin kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan.

| (136) | Komissio muistutti myös, että siltä osin kuin julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle yleensä kuuluvien toimien rahoittaminen rajoittuu kustannusten korvaamiseen eikä muiden taloudellisten toimien rahoittamiseen (36), tällaiseen rahoitukseen ei sovelleta valtiontukea koskevia sääntöjä. Vuoden 2012 päätöksen tekoajankohtana komissiolla ei ollut riittävästi tietoa So.Ge.A.AL toteuttamien toimien luonteesta (taloudellisia vai ei), tutkinnan kohteena olevilla toimenpiteillä rahoitetuista infrastruktuuriin liittyvistä kustannuksista eikä siitä, liittyivätkö tietyt kustannukset olennaisesti yleisten etujen mukaisiin tehtäviin. Komissio kehotti Italiaa selventämään, mitä toimia on pidettävä luonteeltaan muina kuin taloudellisina toimina ja mitkä tällaisiin toimiin mahdollisesti liittyvät kustannukset oli rahoitettu komission tutkinnan kohteena olevilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(136)

Komissio muistutti myös, että siltä osin kuin julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle yleensä kuuluvien toimien rahoittaminen rajoittuu kustannusten korvaamiseen eikä muiden taloudellisten toimien rahoittamiseen (36), tällaiseen rahoitukseen ei sovelleta valtiontukea koskevia sääntöjä. Vuoden 2012 päätöksen tekoajankohtana komissiolla ei ollut riittävästi tietoa So.Ge.A.AL toteuttamien toimien luonteesta (taloudellisia vai ei), tutkinnan kohteena olevilla toimenpiteillä rahoitetuista infrastruktuuriin liittyvistä kustannuksista eikä siitä, liittyivätkö tietyt kustannukset olennaisesti yleisten etujen mukaisiin tehtäviin. Komissio kehotti Italiaa selventämään, mitä toimia on pidettävä luonteeltaan muina kuin taloudellisina toimina ja mitkä tällaisiin toimiin mahdollisesti liittyvät kustannukset oli rahoitettu komission tutkinnan kohteena olevilla toimenpiteillä.

7.1.1   Toimenpide 1 – Pääomanlisäykset

| (137) | Komissio totesi epäilevänsä vahvasti, etteivät pääomanlisäykset ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Se katsoi, että So.Ge.A.AL oli toiminut jatkuvasti tappiollisesti vuodesta 2000 alkaen ja että sen taloudellinen tilanne näytti heikkenevän kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen. Tämä näytti olevan ristiriidassa Italian väitteen kanssa, jonka mukaan yrityksen heikot tulokset johtuivat ensisijaisesti siitä, että lentoasemaan liittyviä toimintoja oli mahdoton käyttää täysimääräisesti hyväksi osittaisen/väliaikaisen toimiluvan pohjalta. |
| --- | --- |

(137)

Komissio totesi epäilevänsä vahvasti, etteivät pääomanlisäykset ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Se katsoi, että So.Ge.A.AL oli toiminut jatkuvasti tappiollisesti vuodesta 2000 alkaen ja että sen taloudellinen tilanne näytti heikkenevän kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen. Tämä näytti olevan ristiriidassa Italian väitteen kanssa, jonka mukaan yrityksen heikot tulokset johtuivat ensisijaisesti siitä, että lentoasemaan liittyviä toimintoja oli mahdoton käyttää täysimääräisesti hyväksi osittaisen/väliaikaisen toimiluvan pohjalta.

| (138) | Komissio totesi lisäksi, että Italia oli toimittanut tuolloin vain jälkikäteisiä huomautuksia, jotka tukivat sen väitteitä siitä, että toimenpiteet perustuivat kannattavuusnäkymiin. Analyysi vaikutti lisäksi pohjautuvan RAS:n lentoliikenteen määrän kasvusta saamaan yleiseen hyötyyn ja siten tuloihin, joita yksityinen sijoittaja ei ottaisi huomioon sijoitustensa kannattavuuden analyysissa. Komissio päätteli siten alustavasti, että pääomanlisäyksistä koitui etua lentoaseman pitäjälle ja että niitä on pidettävä tälle annettuna toimintatukena. |
| --- | --- |

(138)

Komissio totesi lisäksi, että Italia oli toimittanut tuolloin vain jälkikäteisiä huomautuksia, jotka tukivat sen väitteitä siitä, että toimenpiteet perustuivat kannattavuusnäkymiin. Analyysi vaikutti lisäksi pohjautuvan RAS:n lentoliikenteen määrän kasvusta saamaan yleiseen hyötyyn ja siten tuloihin, joita yksityinen sijoittaja ei ottaisi huomioon sijoitustensa kannattavuuden analyysissa. Komissio päätteli siten alustavasti, että pääomanlisäyksistä koitui etua lentoaseman pitäjälle ja että niitä on pidettävä tälle annettuna toimintatukena.

| (139) | Komissio totesi lopuksi, että vaikka So.Ge.A.AL täytti ehdot, joiden perusteella yritystä voidaan pitää yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (37) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, Italia ei ollut toimittanut komissiolle todisteita, jotka olisivat tukeneet sitä päätelmää, että tällainen tuki olisi kyseisissä suuntaviivoissa esitettyjen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(139)

Komissio totesi lopuksi, että vaikka So.Ge.A.AL täytti ehdot, joiden perusteella yritystä voidaan pitää yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (37) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, Italia ei ollut toimittanut komissiolle todisteita, jotka olisivat tukeneet sitä päätelmää, että tällainen tuki olisi kyseisissä suuntaviivoissa esitettyjen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien vaatimusten mukainen.

7.1.2   Toimenpide 2 – Varustuksen ja korjaustöiden rahoitus

| (140) | Komissio ei saanut riittävästi tietoa 6 540 269 euron rahoituksesta, jonka RAS myönsi So.Ge.A.AL:lle vuosina 1998–2009 varustusta ja korjaustöitä varten. Italiaa kehotettiin esittämään tarkasti RAS:n rahoittamien kustannusten luonne. |
| --- | --- |

(140)

Komissio ei saanut riittävästi tietoa 6 540 269 euron rahoituksesta, jonka RAS myönsi So.Ge.A.AL:lle vuosina 1998–2009 varustusta ja korjaustöitä varten. Italiaa kehotettiin esittämään tarkasti RAS:n rahoittamien kustannusten luonne.

7.1.3   Toimenpide 3 – Sijoitukset lentoaseman infrastruktuuriin ja laitteistoihin

| (141) | Komissio totesi, että vuosina 2001–2010 So.Ge.A.AL maksoi valtiolle 3 042 887 euroa lentoaseman infrastruktuurin käyttömaksuina, kun taas valtio rahoitti infrastruktuuri-investointeja 46 940 534 eurolla ja laitteistoja 284 782 eurolla vuosina 2004–2010. |
| --- | --- |

(141)

Komissio totesi, että vuosina 2001–2010 So.Ge.A.AL maksoi valtiolle 3 042 887 euroa lentoaseman infrastruktuurin käyttömaksuina, kun taas valtio rahoitti infrastruktuuri-investointeja 46 940 534 eurolla ja laitteistoja 284 782 eurolla vuosina 2004–2010.

| (142) | Lisäksi komissio totesi, että kattavan toimiluvan myöntäminen So.Ge.A.AL:lle vuonna 2007 ei vaikuttanut johtavan toimilupamaksujen määrän kasvuun. Tämän perusteella komission alustava kanta oli, että toimilupamaksu oli selvästi suhteeton valtion infrastruktuuri-investointeihin myöntämään julkiseen rahoitukseen nähden. Komissio katsoi siten alustavasti, että So.Ge.A.AL on saattanut saada etua maksamalla markkinahintoja alhaisempaa toimilupamaksua. |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi komissio totesi, että kattavan toimiluvan myöntäminen So.Ge.A.AL:lle vuonna 2007 ei vaikuttanut johtavan toimilupamaksujen määrän kasvuun. Tämän perusteella komission alustava kanta oli, että toimilupamaksu oli selvästi suhteeton valtion infrastruktuuri-investointeihin myöntämään julkiseen rahoitukseen nähden. Komissio katsoi siten alustavasti, että So.Ge.A.AL on saattanut saada etua maksamalla markkinahintoja alhaisempaa toimilupamaksua.

| (143) | Italiaa kehotettiin toimittamaan etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma, josta ilmenevät julkisten laitosten Algheron lentoasemalla toteuttamien infrastruktuuri-investointien kannattavuusnäkymät ja joka tukee väitettä siitä, että tällaiset investoinnit olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(143)

Italiaa kehotettiin toimittamaan etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma, josta ilmenevät julkisten laitosten Algheron lentoasemalla toteuttamien infrastruktuuri-investointien kannattavuusnäkymät ja joka tukee väitettä siitä, että tällaiset investoinnit olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia.

7.2   ALUSTAVAT NÄKEMYKSET SO.GE.A.AL:LLE MYÖNNETYN TUEN SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

| (144) | Komissio ilmoitti epäilevänsä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella, ettei So.Ge.A.AL:lle myönnetty tuki ole yhdenmukainen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

(144)

Komissio ilmoitti epäilevänsä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella, ettei So.Ge.A.AL:lle myönnetty tuki ole yhdenmukainen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen kanssa.

| (145) | Vaikka toimenpiteet näyttivät täyttävän selkeästi määritellyn yleishyödyllisen tavoitteen, komissio ei saanut riittävästi tietoa sen arvioimiseksi, oliko Algheron lentoaseman infrastruktuuri välttämätön ja oikeassa suhteessa asetettuun tavoitteeseen nähden. Komissiolla ei myöskään ollut riittävästi tietoa arvioidakseen tällaisen infrastruktuurin käyttöön liittyviä näkymiä keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, oliko lentoaseman infrastruktuuri annettu lentoliikenteen harjoittajien käyttöön syrjimättömin edellytyksin. |
| --- | --- |

(145)

Vaikka toimenpiteet näyttivät täyttävän selkeästi määritellyn yleishyödyllisen tavoitteen, komissio ei saanut riittävästi tietoa sen arvioimiseksi, oliko Algheron lentoaseman infrastruktuuri välttämätön ja oikeassa suhteessa asetettuun tavoitteeseen nähden. Komissiolla ei myöskään ollut riittävästi tietoa arvioidakseen tällaisen infrastruktuurin käyttöön liittyviä näkymiä keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, oliko lentoaseman infrastruktuuri annettu lentoliikenteen harjoittajien käyttöön syrjimättömin edellytyksin.

| (146) | Lopuksi, kun pidetään mielessä, että tietyt infrastruktuuri-investoinnit näyttivät perustuvan So.Ge.A.AL:n sopimusvelvoitteisiin Ryanairiin nähden, komissio epäili tuen tarpeellisuutta kyseisten investointien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(146)

Lopuksi, kun pidetään mielessä, että tietyt infrastruktuuri-investoinnit näyttivät perustuvan So.Ge.A.AL:n sopimusvelvoitteisiin Ryanairiin nähden, komissio epäili tuen tarpeellisuutta kyseisten investointien rahoittamiseksi.

7.3   LENTOYHTIÖILLE MAHDOLLISESTI MYÖNNETTY TUKI

| (147) | Komission alustavan näkemyksen mukaan lentoyhtiöiden toimintaehtoja Algheron lentoasemalla koskevissa päätöksissä oli todennäköisesti kyse valtion varoista, ja ne olivat valtion toteuttamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(147)

Komission alustavan näkemyksen mukaan lentoyhtiöiden toimintaehtoja Algheron lentoasemalla koskevissa päätöksissä oli todennäköisesti kyse valtion varoista, ja ne olivat valtion toteuttamia toimenpiteitä.

7.3.1   Toimenpide 4 – So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin/AMS:n tekemät sopimukset

| (148) | Komissio totesi ensimmäiseksi, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, joka perustettiin tarjoamaan markkinointipalveluja Ryanairin verkkosivuston välityksellä ja joka ei tuota muita palveluja. Komissio teki tämän perusteella sen alustavan päätelmän, että valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä. Komissio katsoi myös, että arvioitaessa, ovatko Ryanairiin/AMS:ään liittyvät toimenpiteet markkinaehtoisia, So.Ge.A.AL:n käyttäytymistä on tarkasteltava RAS:n ja So.Ge.A.AL:n muiden julkisten osakkaiden tarkasteluajanjakson käyttäytymistä vasten. Komissio totesi, että markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissa lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointisopimuksia ja niiden taloudellisia seurauksia ei voida erottaa toisistaan, ja siksi niitä on arvioitava yhdessä. |
| --- | --- |

(148)

Komissio totesi ensimmäiseksi, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, joka perustettiin tarjoamaan markkinointipalveluja Ryanairin verkkosivuston välityksellä ja joka ei tuota muita palveluja. Komissio teki tämän perusteella sen alustavan päätelmän, että valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä. Komissio katsoi myös, että arvioitaessa, ovatko Ryanairiin/AMS:ään liittyvät toimenpiteet markkinaehtoisia, So.Ge.A.AL:n käyttäytymistä on tarkasteltava RAS:n ja So.Ge.A.AL:n muiden julkisten osakkaiden tarkasteluajanjakson käyttäytymistä vasten. Komissio totesi, että markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissa lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointisopimuksia ja niiden taloudellisia seurauksia ei voida erottaa toisistaan, ja siksi niitä on arvioitava yhdessä.

| (149) | Komissio muistutti siitä, että aluekehitystä koskevia näkökohtia ei voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa. Komissio totesi myös, että sen kyseisenä ajankohtana saatavilla olleiden tietojen mukaan So.Ge.A.AL ei ollut laatinut liiketoimintasuunnitelmaa tai ennakkoanalyysia Ryanairin/AMS:n kanssa tehdyistä sopimuksista tällaisia järjestelyjä koskevan päätöksensä perustaksi. |
| --- | --- |

(149)

Komissio muistutti siitä, että aluekehitystä koskevia näkökohtia ei voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa. Komissio totesi myös, että sen kyseisenä ajankohtana saatavilla olleiden tietojen mukaan So.Ge.A.AL ei ollut laatinut liiketoimintasuunnitelmaa tai ennakkoanalyysia Ryanairin/AMS:n kanssa tehdyistä sopimuksista tällaisia järjestelyjä koskevan päätöksensä perustaksi.

| (150) | Tämän perusteella komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, että So.Ge.A.AL ja RAS ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti suhteessaan Ryanairiin/AMS:ään. |
| --- | --- |

(150)

Tämän perusteella komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, että So.Ge.A.AL ja RAS ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti suhteessaan Ryanairiin/AMS:ään.

7.3.2   Toimenpide 5 – Sopimukset muiden liikenteenharjoittajien kuin Ryanairin kanssa

| (151) | Komissio totesi, että So.Ge.A.AL myönsi merkittäviä alennuksia lentoasemamaksuista muille lentoliikenteen harjoittajille kuin Ryanairille, esimerkiksi uusien reittien aloittamisen ja liikenteen määrän kasvun perusteella. Komissio kehotti Italiaa toimittamaan mahdolliset etukäteen laaditut liiketoimintasuunnitelmat, tutkimukset tai asiakirjat kunkin lentoasemalla liikennöivän lentoyhtiön kanssa tehtyä sopimusta hallinnoivan lentoaseman pitäjän kannattavuuden arvioimiseksi, tai jos tällaisia asiakirjoja ei ole saatavilla, So.Ge.A.AL:n viimeisimmät budjettiennusteet ennen kyseisten sopimusten tekemistä. Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä siitä, olivatko So.Ge.A.AL ja RAS toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti lentoasemalla liikennöivien liikenteenharjoittajien suhteen. |
| --- | --- |

(151)

Komissio totesi, että So.Ge.A.AL myönsi merkittäviä alennuksia lentoasemamaksuista muille lentoliikenteen harjoittajille kuin Ryanairille, esimerkiksi uusien reittien aloittamisen ja liikenteen määrän kasvun perusteella. Komissio kehotti Italiaa toimittamaan mahdolliset etukäteen laaditut liiketoimintasuunnitelmat, tutkimukset tai asiakirjat kunkin lentoasemalla liikennöivän lentoyhtiön kanssa tehtyä sopimusta hallinnoivan lentoaseman pitäjän kannattavuuden arvioimiseksi, tai jos tällaisia asiakirjoja ei ole saatavilla, So.Ge.A.AL:n viimeisimmät budjettiennusteet ennen kyseisten sopimusten tekemistä. Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä siitä, olivatko So.Ge.A.AL ja RAS toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti lentoasemalla liikennöivien liikenteenharjoittajien suhteen.

8.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (152) | Komissio toteaa, että komission esittämiin tietopyyntöihin antamien vastausten lisäksi Italia on toimittanut tietoja useaan otteeseen tutkinnan aikana. Vaikka komissio suostui jatkamaan kuukaudella menettelyasetuksen (38) 6 artiklan 1 kohdassa säädettyä määräaikaa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat esittää huomautuksensa komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta, Italia toimitti huomautuksia vain kerran tämän pidennetyn määräajan kuluessa, tarkemmin sanottuna 31 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellään. Italian 3 päivänä lokakuuta 2012, 19 päivänä lokakuuta 2012, 22 päivänä lokakuuta 2012 ja 20 päivänä helmikuuta 2013 päivätyt huomautukset toimitettiin määräajan päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(152)

Komissio toteaa, että komission esittämiin tietopyyntöihin antamien vastausten lisäksi Italia on toimittanut tietoja useaan otteeseen tutkinnan aikana. Vaikka komissio suostui jatkamaan kuukaudella menettelyasetuksen (38) 6 artiklan 1 kohdassa säädettyä määräaikaa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat esittää huomautuksensa komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta, Italia toimitti huomautuksia vain kerran tämän pidennetyn määräajan kuluessa, tarkemmin sanottuna 31 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellään. Italian 3 päivänä lokakuuta 2012, 19 päivänä lokakuuta 2012, 22 päivänä lokakuuta 2012 ja 20 päivänä helmikuuta 2013 päivätyt huomautukset toimitettiin määräajan päättymisen jälkeen.

| (153) | Tässä luvussa tarkastellaan siten ainoastaan huomautuksia, jotka Italia esitti 31 päivänä elokuuta 2012 päivätyssä kirjeessään. Italian myöhemmissä kirjeissä esittämät huomautukset, jotka ovat merkityksellisiä asian arvioinnin kannalta, esitettiin 3–5 jaksossa. |
| --- | --- |

(153)

Tässä luvussa tarkastellaan siten ainoastaan huomautuksia, jotka Italia esitti 31 päivänä elokuuta 2012 päivätyssä kirjeessään. Italian myöhemmissä kirjeissä esittämät huomautukset, jotka ovat merkityksellisiä asian arvioinnin kannalta, esitettiin 3–5 jaksossa.

8.1   MAHDOLLINEN VALTIONTUKI LENTOASEMALLE

i)   Tappioiden korvaaminen ja pääomanlisäykset

| (154) | Italia muistutti siitä, että lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjien on noudatettava tiettyjä pääomavaatimuksia. Italian mukaan nyt arvioitavilla pääomanlisäyksillä oli tarkoitus palauttaa So.Ge.A.AL:n pääoma vaatimusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(154)

Italia muistutti siitä, että lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjien on noudatettava tiettyjä pääomavaatimuksia. Italian mukaan nyt arvioitavilla pääomanlisäyksillä oli tarkoitus palauttaa So.Ge.A.AL:n pääoma vaatimusten mukaiseksi.

ii)   Lentoaseman varustukselle ja korjaustöille myönnetty julkinen rahoitus

| (155) | Italia selvensi, että ennen vuotta 2003 käytäntönä oli, että kattavan toimiluvan saaneiden lentoaseman pitäjien maksamat toimilupamaksut olivat 10 prosenttia käyttäjämaksuista 5 päivänä toukokuuta 1976 annetun Italian lain nro 324, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, ja lentoteitse kuljetettavien tavaroiden lastaus- ja purkamismaksuista 16 päivänä huhtikuuta 1974 annetun Italian lain nro 117 mukaisesti. |
| --- | --- |

(155)

Italia selvensi, että ennen vuotta 2003 käytäntönä oli, että kattavan toimiluvan saaneiden lentoaseman pitäjien maksamat toimilupamaksut olivat 10 prosenttia käyttäjämaksuista 5 päivänä toukokuuta 1976 annetun Italian lain nro 324, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, ja lentoteitse kuljetettavien tavaroiden lastaus- ja purkamismaksuista 16 päivänä huhtikuuta 1974 annetun Italian lain nro 117 mukaisesti.

| (156) | Vuodesta 2003 lähtien vuotuiset toimilupamaksut määritettiin lentoaseman työkuormayksiköiden (Work Load Unit (WLU) tai yhtä matkustajaa tai sataa kiloa tavaroita tai postia vastaavien kuormausyksiköiden) mukaan, jotka määritettiin puolestaan infrastruktuuri- ja liikenneministeriön/ENAC:n vuosittain julkaisemien liikennetietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(156)

Vuodesta 2003 lähtien vuotuiset toimilupamaksut määritettiin lentoaseman työkuormayksiköiden (Work Load Unit (WLU) tai yhtä matkustajaa tai sataa kiloa tavaroita tai postia vastaavien kuormausyksiköiden) mukaan, jotka määritettiin puolestaan infrastruktuuri- ja liikenneministeriön/ENAC:n vuosittain julkaisemien liikennetietojen pohjalta.

| (157) | Joulukuun 27 päivänä 2006 annetun Italian lain nro 296 nojalla lentoasemien pitäjien vuotuista toimilupamaksua korotettiin, jotta varmistettiin, että Italian valtiovarainministeriö saa tuloja 3 miljoonaa euroa vuonna 2007, 9,5 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 10 miljoonaa euroa vuonna 2009. |
| --- | --- |

(157)

Joulukuun 27 päivänä 2006 annetun Italian lain nro 296 nojalla lentoasemien pitäjien vuotuista toimilupamaksua korotettiin, jotta varmistettiin, että Italian valtiovarainministeriö saa tuloja 3 miljoonaa euroa vuonna 2007, 9,5 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 10 miljoonaa euroa vuonna 2009.

8.2   LENTOYHTIÖILLE MAHDOLLISESTI ANNETTU TUKI

| (158) | Italia ei esittänyt huomautuksia Algheron lentoasemalla liikennöiville lentoyhtiöille mahdollisesti myönnetystä tuesta menettelyasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa asetetussa määräajassa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat esittää huomautuksensa komission tehtyä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

(158)

Italia ei esittänyt huomautuksia Algheron lentoasemalla liikennöiville lentoyhtiöille mahdollisesti myönnetystä tuesta menettelyasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa asetetussa määräajassa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat esittää huomautuksensa komission tehtyä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen.

9.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (159) | Komissio toteaa, että asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin sisältyy monenlaisia väitteitä. Esimerkiksi Ryanair on selventänyt komissiolle toimittamissaan lukuisissa huomautuksissa yksityiskohtaisesti niitä periaatteita ja olettamuksia, jotka olisi sen mukaan otettava huomioon komission laatimassa, lentoyhtiöiden tekemiä sopimuksia tarkastelevassa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa. So.Ge.A.AL väitti, että on useita perusteita sille, miksi arvioitavien toimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(159)

Komissio toteaa, että asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin sisältyy monenlaisia väitteitä. Esimerkiksi Ryanair on selventänyt komissiolle toimittamissaan lukuisissa huomautuksissa yksityiskohtaisesti niitä periaatteita ja olettamuksia, jotka olisi sen mukaan otettava huomioon komission laatimassa, lentoyhtiöiden tekemiä sopimuksia tarkastelevassa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa. So.Ge.A.AL väitti, että on useita perusteita sille, miksi arvioitavien toimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

9.1   SO.GE.A.AL:N HUOMAUTUKSET

9.1.1   Mahdollinen tuki lentoaseman pitäjälle

i)   Taloudellinen toiminta

| (160) | So.Ge.A.AL korostaa, että sille myönnetty julkinen rahoitus yleisen edun mukaisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ei ole valtiontukea. So.Ge.A.AL ei antanut yksityiskohtaista tietoa tällaisten kustannusten luonteesta tai määrästä. |
| --- | --- |

(160)

So.Ge.A.AL korostaa, että sille myönnetty julkinen rahoitus yleisen edun mukaisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ei ole valtiontukea. So.Ge.A.AL ei antanut yksityiskohtaista tietoa tällaisten kustannusten luonteesta tai määrästä.

| (161) | So.Ge.A.AL katsoo, että kaikki nyt arvioitavat toimenpiteet, jotka koskevat infrastruktuurin, laitteistojen sekä varustuksen ja korjaustöiden rahoitusta, oli toteutettu sääntöjen mukaisesti ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää, ja siksi ne olisi suljettava valtiontuen valvonnan ulkopuolelle. So.Ge.A.AL muistuttaa 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeisen ajanjakson osalta, että Italia oli jo toimittanut todisteita lentoaseman pitäjän toteuttamien tiettyjen toimintojen muusta kuin taloudellisesta luonteesta. Tämän perusteella komission olisi kohdennettava osa kyseisestä julkisesta rahoituksesta muiden kuin taloudellisten toimintojen tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(161)

So.Ge.A.AL katsoo, että kaikki nyt arvioitavat toimenpiteet, jotka koskevat infrastruktuurin, laitteistojen sekä varustuksen ja korjaustöiden rahoitusta, oli toteutettu sääntöjen mukaisesti ennen Aéroports de Paris -tuomion antamispäivää, ja siksi ne olisi suljettava valtiontuen valvonnan ulkopuolelle. So.Ge.A.AL muistuttaa 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeisen ajanjakson osalta, että Italia oli jo toimittanut todisteita lentoaseman pitäjän toteuttamien tiettyjen toimintojen muusta kuin taloudellisesta luonteesta. Tämän perusteella komission olisi kohdennettava osa kyseisestä julkisesta rahoituksesta muiden kuin taloudellisten toimintojen tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin.

| (162) | So.Ge.A.AL huomautti myös, että vuoden 2012 päätös ei ole yksiselitteinen lentoaseman pitäjälle myönnettävän tuen luonteen ja laajuuden osalta. Sen mukaan epäselvää on etenkin, oliko komission tarkoitus katsoa valtiontueksi infrastruktuuritöille myönnetty rahoitus kokonaisuudessaan vaiko vain markkinapohjaisen toimilupamaksun, jonka So.Ge.A.AL:n olisi pitänyt maksaa valtiolle infrastruktuuriparannuksista, ja lentoaseman pitäjän tosiasiassa maksaman toimilupamaksun välinen ero. Se väitti, että ensin mainittu vaihtoehto on ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, että valtio oli koko merkityksellisen ajanjakson ajan lentoaseman infrastruktuurin omistaja. So.Ge.A.AL:ää ei siten voida pitää investointituen saajana. So.Ge.A.AL väittää joka tapauksessa, ettei se ole saanut perusteetonta taloudellista etua myöskään toisessa vaihtoehdossa. |
| --- | --- |

(162)

So.Ge.A.AL huomautti myös, että vuoden 2012 päätös ei ole yksiselitteinen lentoaseman pitäjälle myönnettävän tuen luonteen ja laajuuden osalta. Sen mukaan epäselvää on etenkin, oliko komission tarkoitus katsoa valtiontueksi infrastruktuuritöille myönnetty rahoitus kokonaisuudessaan vaiko vain markkinapohjaisen toimilupamaksun, jonka So.Ge.A.AL:n olisi pitänyt maksaa valtiolle infrastruktuuriparannuksista, ja lentoaseman pitäjän tosiasiassa maksaman toimilupamaksun välinen ero. Se väitti, että ensin mainittu vaihtoehto on ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, että valtio oli koko merkityksellisen ajanjakson ajan lentoaseman infrastruktuurin omistaja. So.Ge.A.AL:ää ei siten voida pitää investointituen saajana. So.Ge.A.AL väittää joka tapauksessa, ettei se ole saanut perusteetonta taloudellista etua myöskään toisessa vaihtoehdossa.

ii)   Kilpailu ei vääristynyt

| (163) | So.Ge.A.AL korostaa, ettei kilpailu voi vääristyä sille myönnetyn julkisen rahoituksen seurauksena. Kun otetaan huomioon Algheron lentoaseman syrjäinen sijainti, sen vaikutusalue (39) ei ole päällekkäinen minkään muun Italiassa tai muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan lentoaseman kanssa. Lentoasema ei myöskään kilpaile saaren muiden lentoasemien kanssa, sillä ne ovat etäällä toisistaan eikä toimivia tieyhteyksiä ole. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että Sardinian kolmella lentoasemalla hoidetaan erityyppistä liikennettä. Lentoliikenne ei myöskään kilpaile muiden saarelle tulevien ja saarelta lähtevien liikennemuotojen kanssa. |
| --- | --- |

(163)

So.Ge.A.AL korostaa, ettei kilpailu voi vääristyä sille myönnetyn julkisen rahoituksen seurauksena. Kun otetaan huomioon Algheron lentoaseman syrjäinen sijainti, sen vaikutusalue (39) ei ole päällekkäinen minkään muun Italiassa tai muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan lentoaseman kanssa. Lentoasema ei myöskään kilpaile saaren muiden lentoasemien kanssa, sillä ne ovat etäällä toisistaan eikä toimivia tieyhteyksiä ole. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että Sardinian kolmella lentoasemalla hoidetaan erityyppistä liikennettä. Lentoliikenne ei myöskään kilpaile muiden saarelle tulevien ja saarelta lähtevien liikennemuotojen kanssa.

| (164) | So.Ge.A.AL ei hyväksy komission vuonna 2012 tekemässä päätöksessä esittämää väitettä siitä, että useat lentoaseman pitäjät kilpailevat lentoaseman infrastruktuurin hallinnoinnista. So.Ge.A.AL:lle myönnettiin ensimmäinen lentoaseman hallinnointia koskeva osittainen toimilupa (40) vuonna 1995 eli jo kauan ennen Aéroports de Paris -tuomiota. So.Ge.A.AL:n mukaan se toimi vuodesta 1995 lähtien pelkästään Algheron lentoaseman infrastruktuurin hallinnoijana, eikä se siten kilpaile muiden lentoaseman pitäjien kanssa. |
| --- | --- |

(164)

So.Ge.A.AL ei hyväksy komission vuonna 2012 tekemässä päätöksessä esittämää väitettä siitä, että useat lentoaseman pitäjät kilpailevat lentoaseman infrastruktuurin hallinnoinnista. So.Ge.A.AL:lle myönnettiin ensimmäinen lentoaseman hallinnointia koskeva osittainen toimilupa (40) vuonna 1995 eli jo kauan ennen Aéroports de Paris -tuomiota. So.Ge.A.AL:n mukaan se toimi vuodesta 1995 lähtien pelkästään Algheron lentoaseman infrastruktuurin hallinnoijana, eikä se siten kilpaile muiden lentoaseman pitäjien kanssa.

iii)   So.Ge.A.AL:lle ei koitunut toimenpiteestä taloudellista etua

| (165) | So.Ge.A.AL väittää, että pääomanlisäykset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. So.Ge.A.AL:n mukaan toimenpiteiden taloudellisia perusteita olisi tarkasteltava erikseen kahtena ajanjaksona: ennen kuin So.Ge.A.AL:lle myönnettiin kattava toimilupa vuonna 2007 ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

(165)

So.Ge.A.AL väittää, että pääomanlisäykset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. So.Ge.A.AL:n mukaan toimenpiteiden taloudellisia perusteita olisi tarkasteltava erikseen kahtena ajanjaksona: ennen kuin So.Ge.A.AL:lle myönnettiin kattava toimilupa vuonna 2007 ja sen jälkeen.

| (166) | So.Ge.A.AL väittää, että ennen vuotta 2007 toteutettu pääomapohjan vahvistaminen perustui tarpeeseen turvata yhtiön liiketoiminta, etenkin koska sille oltiin myöntämässä kattavaa toimilupaa, joka sillä oli jo 18 päivänä tammikuuta 1999. Niiden tietojen pohjalta, jotka olivat saatavilla, kun yhtiön pääomanlisäystä koskevat päätökset tehtiin, So.Ge.A.AL:n osakkaat pitivät kattavan toimiluvan saamista ensisijaisen tärkeänä seikkana, sillä se sallisi lentoaseman pitäjän hyödyntää täysin lentoaseman toimintoja ja lisätä siten ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Julkisilla osakkailla ei ollut muuta kannattavaa vaihtoehtoa kuin vahvistaa yhtiön pääomapohjaa, ja se oli perusteltua, sillä toimiluvan myöntämisen viivästyminen aiheutui yhtiöstä riippumattomista ulkoisista tapahtumista. So.Ge.A.AL vaatii, että komission on otettava tämä seikka huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissaan. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että toimenpiteet olivat perusteltuja myös matkustajamäärien ennustetun kasvun johdosta, joka perustui vuodesta 1999 lähtien noudatettuun halpalentoyhtiöihin liittyvään strategiaan. |
| --- | --- |

(166)

So.Ge.A.AL väittää, että ennen vuotta 2007 toteutettu pääomapohjan vahvistaminen perustui tarpeeseen turvata yhtiön liiketoiminta, etenkin koska sille oltiin myöntämässä kattavaa toimilupaa, joka sillä oli jo 18 päivänä tammikuuta 1999. Niiden tietojen pohjalta, jotka olivat saatavilla, kun yhtiön pääomanlisäystä koskevat päätökset tehtiin, So.Ge.A.AL:n osakkaat pitivät kattavan toimiluvan saamista ensisijaisen tärkeänä seikkana, sillä se sallisi lentoaseman pitäjän hyödyntää täysin lentoaseman toimintoja ja lisätä siten ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Julkisilla osakkailla ei ollut muuta kannattavaa vaihtoehtoa kuin vahvistaa yhtiön pääomapohjaa, ja se oli perusteltua, sillä toimiluvan myöntämisen viivästyminen aiheutui yhtiöstä riippumattomista ulkoisista tapahtumista. So.Ge.A.AL vaatii, että komission on otettava tämä seikka huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissaan. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että toimenpiteet olivat perusteltuja myös matkustajamäärien ennustetun kasvun johdosta, joka perustui vuodesta 1999 lähtien noudatettuun halpalentoyhtiöihin liittyvään strategiaan.

| (167) | Vuosina 2009 ja 2010 toteutettujen pääomanlisäysten taustalla oli tarve suojata lentoaseman pitäjän toimintakyky, etenkin kun otetaan huomioon parantuneet kannattavuusnäkymät kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen. Se, ettei So.Ge.A.AL palautunut voitolliseksi toimiluvan myöntämisen jälkeen, johtui markkinaskenaariosta, joka poikkesi merkittävästi ennusteista ja vaikutti suuresti lentoliikenteen kehittymiseen kyseisenä ajanjaksona, eli taloudellisesta taantumasta ja sen aiheuttamista taloudellisista haasteista, joita kansainväliset lentoyhtiöt joutuivat kohtaamaan. So.Ge.A.AL:n liikennemäärä supistui 1,8 prosenttia. Lisäksi So.Ge.A.AL väittää, ettei liikenne voinut kehittyä ennustetusti infrastruktuuritöiden toteutuksen viivästymisen vuoksi (työt oli määrä aloittaa jo vuonna 2004, mutta niitä ei ollut käynnistetty vielä vuonna 2009). Lopuksi on otettava huomioon se, ettei ENAC korottanut lentoasemamaksuja So.Ge.A.AL:n esittämästä virallisesta pyynnöstä huolimatta. |
| --- | --- |

(167)

Vuosina 2009 ja 2010 toteutettujen pääomanlisäysten taustalla oli tarve suojata lentoaseman pitäjän toimintakyky, etenkin kun otetaan huomioon parantuneet kannattavuusnäkymät kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen. Se, ettei So.Ge.A.AL palautunut voitolliseksi toimiluvan myöntämisen jälkeen, johtui markkinaskenaariosta, joka poikkesi merkittävästi ennusteista ja vaikutti suuresti lentoliikenteen kehittymiseen kyseisenä ajanjaksona, eli taloudellisesta taantumasta ja sen aiheuttamista taloudellisista haasteista, joita kansainväliset lentoyhtiöt joutuivat kohtaamaan. So.Ge.A.AL:n liikennemäärä supistui 1,8 prosenttia. Lisäksi So.Ge.A.AL väittää, ettei liikenne voinut kehittyä ennustetusti infrastruktuuritöiden toteutuksen viivästymisen vuoksi (työt oli määrä aloittaa jo vuonna 2004, mutta niitä ei ollut käynnistetty vielä vuonna 2009). Lopuksi on otettava huomioon se, ettei ENAC korottanut lentoasemamaksuja So.Ge.A.AL:n esittämästä virallisesta pyynnöstä huolimatta.

| (168) | So.Ge.A.AL suunnitteli tässä yhteydessä korjaavia toimia talouden tasapainottamiseksi, kuten toimintojensa uudelleenorganisointia, toimintakustannusten leikkaamista ja infrastruktuuriin tehtäviä investointitoimenpiteitä. Näitä toimia arvioidaan yksityiskohtaisesti vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(168)

So.Ge.A.AL suunnitteli tässä yhteydessä korjaavia toimia talouden tasapainottamiseksi, kuten toimintojensa uudelleenorganisointia, toimintakustannusten leikkaamista ja infrastruktuuriin tehtäviä investointitoimenpiteitä. Näitä toimia arvioidaan yksityiskohtaisesti vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (169) | So.Ge.A.AL torjuu komission väitteen, jonka mukaan ennakkoanalyysia ei toteutettu ennen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. On todennäköistä, että So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat toteuttivat kyseiset toimenpiteet etukäteen laadittujen liiketoimintasuunnitelmien pohjalta. Tätä tukevat komissiolle tutkinnan aikana toimitetut asiakirjat ja etenkin:






  a) | So.Ge.A.AL:n 15 päivänä maaliskuuta 1999 päivätty liiketoimintasuunnitelma; |
| --- | --- | --- |

(169)

So.Ge.A.AL torjuu komission väitteen, jonka mukaan ennakkoanalyysia ei toteutettu ennen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. On todennäköistä, että So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat toteuttivat kyseiset toimenpiteet etukäteen laadittujen liiketoimintasuunnitelmien pohjalta. Tätä tukevat komissiolle tutkinnan aikana toimitetut asiakirjat ja etenkin:

a)

So.Ge.A.AL:n 15 päivänä maaliskuuta 1999 päivätty liiketoimintasuunnitelma;

| b) | So.Ge.A.AL:n hallituksen 8 päivänä huhtikuuta 2000 pidetyn kokouksen pöytäkirja; |
| --- | --- |

b)

So.Ge.A.AL:n hallituksen 8 päivänä huhtikuuta 2000 pidetyn kokouksen pöytäkirja;

| c) | vuoden 2005 syyskuussa päivätty liiketoimintasuunnitelma 40-vuotisen toimiluvan saamiseksi; |
| --- | --- |

c)

vuoden 2005 syyskuussa päivätty liiketoimintasuunnitelma 40-vuotisen toimiluvan saamiseksi;

| d) | Roland Bergerin suunnitelma, sellaisena kuin se on päivitettynä vuosina 2007 ja 2009; |
| --- | --- |

d)

Roland Bergerin suunnitelma, sellaisena kuin se on päivitettynä vuosina 2007 ja 2009;

| e) | uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelma 2010–2012; |
| --- | --- |

e)

uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelma 2010–2012;

| f) | Accuracyn raportti. |
| --- | --- |

f)

Accuracyn raportti.

| (170) | So.Ge.A.AL muistuttaa lisäksi siitä, että pääomanlisäysten todettiin olevan yhdenmukaisia markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa jo Ecorysin raportissa, Accuracyn raportissa ja Roland Bergerin suunnitelmassa. |
| --- | --- |

(170)

So.Ge.A.AL muistuttaa lisäksi siitä, että pääomanlisäysten todettiin olevan yhdenmukaisia markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa jo Ecorysin raportissa, Accuracyn raportissa ja Roland Bergerin suunnitelmassa.

| (171) | So.Ge.A.AL:n mukaan komissio ei ottanut asianmukaisesti huomioon Italian lentoliikennealan erityispiirteitä, jotka johtuvat Italiassa sovellettavista säännöistä. Arvioidessaan tilannetta, joka vallitsi ennen kuin So.Ge.A.AL:lle myönnettiin kattava toimilupa ja sen jälkeen, komission olisi pitänyt ottaa huomioon se seikka, että pääomapohjan vahvistaminen perustui oikeudelliseen velvoitteeseen, jonka noudattamatta jättäminen olisi johtanut toimiluvan peruuttamiseen. So.Ge.A.AL:n osakkaat valitsivat siten kustannustehokkaimman vaihtoehdon päättäessään vahvistaa yhtiön pääomapohjaa. |
| --- | --- |

(171)

So.Ge.A.AL:n mukaan komissio ei ottanut asianmukaisesti huomioon Italian lentoliikennealan erityispiirteitä, jotka johtuvat Italiassa sovellettavista säännöistä. Arvioidessaan tilannetta, joka vallitsi ennen kuin So.Ge.A.AL:lle myönnettiin kattava toimilupa ja sen jälkeen, komission olisi pitänyt ottaa huomioon se seikka, että pääomapohjan vahvistaminen perustui oikeudelliseen velvoitteeseen, jonka noudattamatta jättäminen olisi johtanut toimiluvan peruuttamiseen. So.Ge.A.AL:n osakkaat valitsivat siten kustannustehokkaimman vaihtoehdon päättäessään vahvistaa yhtiön pääomapohjaa.

| (172) | So.Ge.A.AL katsoo, että kun julkiset osakkaat toteuttivat pääomanlisäykset, ne toimivat samaan tapaan kuin markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa, sillä pääomanlisäyksillä varmistettiin, että julkiset sijoittajat saavat voittoa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. So.Ge.A.AL:n mukaan lentoaseman toiminnot tuottavat verotuloja enemmän kuin mitä sille on myönnetty julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(172)

So.Ge.A.AL katsoo, että kun julkiset osakkaat toteuttivat pääomanlisäykset, ne toimivat samaan tapaan kuin markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa, sillä pääomanlisäyksillä varmistettiin, että julkiset sijoittajat saavat voittoa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. So.Ge.A.AL:n mukaan lentoaseman toiminnot tuottavat verotuloja enemmän kuin mitä sille on myönnetty julkista rahoitusta.

| (173) | So.Ge.A.AL väittää myös, ettei pääomanlisäyksillä anneta lentoaseman pitäjälle Altmark-tuomiossa tarkoitettua taloudellista etua (41). So.Ge.A.AL:n mukaan lentoaseman pidon voidaan katsoa olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu (service of general economic interest, jäljempänä ’SGEI-palvelu’), kun otetaan huomioon tarve varmistaa liikenneyhteys saarelle, ja siksi kyseisiä pääomanlisäyksiä on pidettävä korvauksena lentoaseman tarjoamista SGEI-palveluista. |
| --- | --- |

(173)

So.Ge.A.AL väittää myös, ettei pääomanlisäyksillä anneta lentoaseman pitäjälle Altmark-tuomiossa tarkoitettua taloudellista etua (41). So.Ge.A.AL:n mukaan lentoaseman pidon voidaan katsoa olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu (service of general economic interest, jäljempänä ’SGEI-palvelu’), kun otetaan huomioon tarve varmistaa liikenneyhteys saarelle, ja siksi kyseisiä pääomanlisäyksiä on pidettävä korvauksena lentoaseman tarjoamista SGEI-palveluista.

| (174) | Toimilupasopimuksen perusteella So.Ge.A.AL:n tehtävänä oli siten tuottaa SGEI-palveluja. So.Ge.A.AL:lle ennen vuotta 2007 myönnettyjä osittaisia toimilupia voidaan pitää yhtäläisesti tällaisena tehtävänantona. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että puhtaasti oikeudellisesta näkökulmasta lentoaseman pitäjien on noudatettava tiettyjä lentoaseman pitoa koskevia velvoitteita, jotka liittyvät kiistatta yleiseen etuun. Tällaisilla velvoitteilla tarkoitetaan palvelujen riittävän laadun takaamista, turvallisuusstandardien noudattamista sekä palvelujen jatkuvuutta ja säännöllisyyttä. |
| --- | --- |

(174)

Toimilupasopimuksen perusteella So.Ge.A.AL:n tehtävänä oli siten tuottaa SGEI-palveluja. So.Ge.A.AL:lle ennen vuotta 2007 myönnettyjä osittaisia toimilupia voidaan pitää yhtäläisesti tällaisena tehtävänantona. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että puhtaasti oikeudellisesta näkökulmasta lentoaseman pitäjien on noudatettava tiettyjä lentoaseman pitoa koskevia velvoitteita, jotka liittyvät kiistatta yleiseen etuun. Tällaisilla velvoitteilla tarkoitetaan palvelujen riittävän laadun takaamista, turvallisuusstandardien noudattamista sekä palvelujen jatkuvuutta ja säännöllisyyttä.

| (175) | Altmark-tuomiosta johdettu toinen ja kolmas edellytys täyttyisi, sillä So.Ge.A.AL:lle on myönnetty korvausta vain tappioiden kattamiseksi eli siinä määrin kuin on tarpeen, jotta pääoma vastaa oikeudellisia vaatimuksia, kun tällaiset tappiot on katettu. So.Ge.A.AL toteaa myös, että lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjät ovat velvollisia pitämään erillistä kirjanpitoa perustoiminnoista ja muista kuin perustoiminnoista. |
| --- | --- |

(175)

Altmark-tuomiosta johdettu toinen ja kolmas edellytys täyttyisi, sillä So.Ge.A.AL:lle on myönnetty korvausta vain tappioiden kattamiseksi eli siinä määrin kuin on tarpeen, jotta pääoma vastaa oikeudellisia vaatimuksia, kun tällaiset tappiot on katettu. So.Ge.A.AL toteaa myös, että lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjät ovat velvollisia pitämään erillistä kirjanpitoa perustoiminnoista ja muista kuin perustoiminnoista.

| (176) | Lopuksi So.Ge.A.AL väittää, että myös neljäs Altmark-kriteeri täyttyisi, mutta se ei ole toimittanut asiaa koskevia aineellisia todisteita. |
| --- | --- |

(176)

Lopuksi So.Ge.A.AL väittää, että myös neljäs Altmark-kriteeri täyttyisi, mutta se ei ole toimittanut asiaa koskevia aineellisia todisteita.

iv.   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (177) | So.Ge.A.AL:n mukaan komission on arvioitava lentoasemalle mahdollisesti myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta ottamalla huomioon:






  a) | aluetukea koskevat suuntaviivat; |
| --- | --- | --- |

(177)

So.Ge.A.AL:n mukaan komission on arvioitava lentoasemalle mahdollisesti myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta ottamalla huomioon:

a)

aluetukea koskevat suuntaviivat;

| b) | pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat; |
| --- | --- |

b)

pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat;

| c) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta; |
| --- | --- |

c)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta;

| d) | vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat. |
| --- | --- |

d)

vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat.

| (178) | Ensinnäkin So.Ge.A.AL myöntää, että kyseiset toimenpiteet myönnettiin Algheron lentoasemalle Sardinian alueen saaristoluonteesta johtuvan haitan kompensoimiseksi. Tämän perusteella komission olisi todettava, että tukea voidaan pitää soveltuvana sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(178)

Ensinnäkin So.Ge.A.AL myöntää, että kyseiset toimenpiteet myönnettiin Algheron lentoasemalle Sardinian alueen saaristoluonteesta johtuvan haitan kompensoimiseksi. Tämän perusteella komission olisi todettava, että tukea voidaan pitää soveltuvana sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (179) | Toiseksi So.Ge.A.AL väittää, että kaikki arvioitavat toimenpiteet myönnettiin, jotta So.Ge.A.AL voisi toteuttaa rakenneuudistuksen ja palautua elinkelpoiseksi. So.Ge.A.AL esitti tältä osin, että se laati vuoden 2009 ja 2010 pääomanlisäysten yhteydessä rakenneuudistussuunnitelman, tarkemmin sanottuna vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman, jossa määritettiin yhtiöön kielteisesti vaikuttavat tekijät ja ehdotettiin korjaavia toimia, joilla pyrittiin vähentämään kustannuksia ja tarkistamaan liiketoimintapolitiikkaa. Suunnitelman mukaan So.Ge.A.AL:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuksesta olisi merkittävä. |
| --- | --- |

(179)

Toiseksi So.Ge.A.AL väittää, että kaikki arvioitavat toimenpiteet myönnettiin, jotta So.Ge.A.AL voisi toteuttaa rakenneuudistuksen ja palautua elinkelpoiseksi. So.Ge.A.AL esitti tältä osin, että se laati vuoden 2009 ja 2010 pääomanlisäysten yhteydessä rakenneuudistussuunnitelman, tarkemmin sanottuna vuoden 2010 uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistussuunnitelman, jossa määritettiin yhtiöön kielteisesti vaikuttavat tekijät ja ehdotettiin korjaavia toimia, joilla pyrittiin vähentämään kustannuksia ja tarkistamaan liiketoimintapolitiikkaa. Suunnitelman mukaan So.Ge.A.AL:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuksesta olisi merkittävä.

| (180) | Kolmanneksi tarkasteltaessa tuen yhteensopivuutta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan kanssa So.Ge.A.AL väittää, että sille myönnetty korvaus SGEI-palvelujen tarjoamisesta oli jatkuvasti pienempi kuin vuonna 2005 tehdyn SGEI-päätöksen (42) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty enimmäismäärä, joka oli 30 miljoonaa euroa vuodessa, ja sen liikevaihto oli alle 100 miljoonaa euroa. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että ennen vuotta 2004 vuoden 2005 SGEI-päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistettu yhden miljoonan matkustajan enimmäismäärä ei myöskään ylittynyt. So.Ge.A.AL:n mukaan myös SGEI-päätöksen 4, 5 ja 6 artiklan säännöksiä noudatetaan, sillä korvaus myönnettiin yhtiölle asianmukaisesti määriteltyjä SGEI-palveluja varten, jotka annettiin tehtäväksi So.Ge.A.AL:lle yhdellä tai useammalla toimeksiantokirjalla, eikä korvauksen määrä ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen SGEI-palvelujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

(180)

Kolmanneksi tarkasteltaessa tuen yhteensopivuutta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan kanssa So.Ge.A.AL väittää, että sille myönnetty korvaus SGEI-palvelujen tarjoamisesta oli jatkuvasti pienempi kuin vuonna 2005 tehdyn SGEI-päätöksen (42) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty enimmäismäärä, joka oli 30 miljoonaa euroa vuodessa, ja sen liikevaihto oli alle 100 miljoonaa euroa. So.Ge.A.AL toteaa lisäksi, että ennen vuotta 2004 vuoden 2005 SGEI-päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistettu yhden miljoonan matkustajan enimmäismäärä ei myöskään ylittynyt. So.Ge.A.AL:n mukaan myös SGEI-päätöksen 4, 5 ja 6 artiklan säännöksiä noudatetaan, sillä korvaus myönnettiin yhtiölle asianmukaisesti määriteltyjä SGEI-palveluja varten, jotka annettiin tehtäväksi So.Ge.A.AL:lle yhdellä tai useammalla toimeksiantokirjalla, eikä korvauksen määrä ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen SGEI-palvelujen tarjoamiseksi.

| (181) | Neljänneksi So.Ge.A.AL toteaa, että lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille, laitteistoille, varusteille ja korjaustöille myönnetyn tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella. Kyseinen infrastruktuuri on oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta, ja infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaisesti. Kaikilla lentoyhtiöillä on syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön. Tuki ei myöskään vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa, ja julkinen rahoitus oli tarpeen ja oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(181)

Neljänneksi So.Ge.A.AL toteaa, että lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille, laitteistoille, varusteille ja korjaustöille myönnetyn tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella. Kyseinen infrastruktuuri on oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta, ja infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaisesti. Kaikilla lentoyhtiöillä on syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön. Tuki ei myöskään vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa, ja julkinen rahoitus oli tarpeen ja oikeasuhteinen.

9.1.2   Lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden hyväksi toteutetut toimet

| (182) | So.Ge.A.AL:n mukaan komission tulisi tarkastella So.Ge.A.AL:ää ja RAS:ia yhdessä markkinataloussijoittajaperiaatetta soveltaessaan. Kun RAS ja So.Ge.A.AL hyväksyivät kyseiset toimenpiteet, ne toimivat, kuten markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa. So.Ge.A.AL ei ole saanut taloudellista etua RAS:n Algheron lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden hyväksi myöntämästä markkinointituesta. Kyseiset markkinointituet on ainoastaan kierrätetty lentoaseman pitäjän kautta ja myönnetty lopulta lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(182)

So.Ge.A.AL:n mukaan komission tulisi tarkastella So.Ge.A.AL:ää ja RAS:ia yhdessä markkinataloussijoittajaperiaatetta soveltaessaan. Kun RAS ja So.Ge.A.AL hyväksyivät kyseiset toimenpiteet, ne toimivat, kuten markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa. So.Ge.A.AL ei ole saanut taloudellista etua RAS:n Algheron lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden hyväksi myöntämästä markkinointituesta. Kyseiset markkinointituet on ainoastaan kierrätetty lentoaseman pitäjän kautta ja myönnetty lopulta lentoyhtiöille.

| (183) | So.Ge.A.AL:n mukaan Algheron lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille alhaisempien lentoasemamaksujen tai markkinointitukien muodossa myönnettyjä tukia on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(183)

So.Ge.A.AL:n mukaan Algheron lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille alhaisempien lentoasemamaksujen tai markkinointitukien muodossa myönnettyjä tukia on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella sisämarkkinoille soveltuvana.

| (184) | Päätelmän tukemiseksi So.Ge.A.AL toteaa, että mahdollinen tuki myönnettiin yhtiöille, joilla on jäsenvaltion lupa tarjota lentoliikennepalveluja reiteillä, jotka yhdistävät vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa määritettyyn luokkaan C tai D kuuluvan alueellisen lentoaseman toiseen unionin lentoasemaan. Rahoitus ei koskenut lentoreittejä, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (43) tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita, ja lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa vahvistettiin seuraamukset, joita sovelletaan, jos lentoyhtiöt laiminlyövät sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(184)

Päätelmän tukemiseksi So.Ge.A.AL toteaa, että mahdollinen tuki myönnettiin yhtiöille, joilla on jäsenvaltion lupa tarjota lentoliikennepalveluja reiteillä, jotka yhdistävät vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa määritettyyn luokkaan C tai D kuuluvan alueellisen lentoaseman toiseen unionin lentoasemaan. Rahoitus ei koskenut lentoreittejä, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (43) tarkoitettuja julkisen palvelun velvoitteita, ja lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa vahvistettiin seuraamukset, joita sovelletaan, jos lentoyhtiöt laiminlyövät sitoumuksensa.

| (185) | So.Ge.A.AL myöntää, että lentoyhtiöille myönnettyjen tukien intensiteetti ja kesto ylittivät vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa vahvistetut ehdot, mutta se korostaa, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset eivät kestäneet kolmea vuotta pidempään ja että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa sallitaan tuen intensiteettiä koskevat poikkeukset, jos kyse on epäsuotuisista alueista. |
| --- | --- |

(185)

So.Ge.A.AL myöntää, että lentoyhtiöille myönnettyjen tukien intensiteetti ja kesto ylittivät vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa vahvistetut ehdot, mutta se korostaa, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset eivät kestäneet kolmea vuotta pidempään ja että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa sallitaan tuen intensiteettiä koskevat poikkeukset, jos kyse on epäsuotuisista alueista.

9.1.3   Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen sovellettavuus

| (186) | So.Ge.A.AL toteaa vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen sovellettavuutta koskevissa huomautuksissaan, että mikään nyt tarkasteltavista lentoaseman hyväksi toteutetuista toimenpiteistä ei ole valtiontukea. Jos komissio kuitenkin katsoo jonkin toimenpiteen olevan So.Ge.A.AL:lle myönnettyä toimintatukea, So.Ge.A.AL toteaa, että kaikki vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(186)

So.Ge.A.AL toteaa vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen sovellettavuutta koskevissa huomautuksissaan, että mikään nyt tarkasteltavista lentoaseman hyväksi toteutetuista toimenpiteistä ei ole valtiontukea. Jos komissio kuitenkin katsoo jonkin toimenpiteen olevan So.Ge.A.AL:lle myönnettyä toimintatukea, So.Ge.A.AL toteaa, että kaikki vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät.

10.   MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (187) | Ryanair, AMS ja Unioncamere esittivät huomautuksensa tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(187)

Ryanair, AMS ja Unioncamere esittivät huomautuksensa tutkinnan aikana.

10.1   RYANAIRIN HUOMAUTUKSET

| (188) | Ryanair toimitti vuonna 2012 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 12 päivänä maaliskuuta 2013. Ryanair viittasi asiasta aiemmin esittämiinsä huomautuksiin, jotka se oli toimittanut ennen vuoden 2012 päätöstä, sekä useisiin muihin huomautuksiin useista valtiontukea koskevista tutkintamenettelyistä, jotka liittyvät Ryanairille mahdollisesti myönnettyyn tukeen. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair toimitti vuonna 2012 tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa 12 päivänä maaliskuuta 2013. Ryanair viittasi asiasta aiemmin esittämiinsä huomautuksiin, jotka se oli toimittanut ennen vuoden 2012 päätöstä, sekä useisiin muihin huomautuksiin useista valtiontukea koskevista tutkintamenettelyistä, jotka liittyvät Ryanairille mahdollisesti myönnettyyn tukeen.

| (189) | Ryanairin esittämät päähuomautukset esitetään tiivistetysti johdanto-osan 190–226 kappaleessa. |
| --- | --- |

(189)

Ryanairin esittämät päähuomautukset esitetään tiivistetysti johdanto-osan 190–226 kappaleessa.

i)   AMS

| (190) | Ryanair torjuu komission alustavan päätelmän, jonka mukaan Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä ja lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia sekä niiden taloudellisia seurauksia pitäisi arvioida yhdessä taloudellisen edun olemassaoloa arvioitaessa. |
| --- | --- |

(190)

Ryanair torjuu komission alustavan päätelmän, jonka mukaan Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä ja lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia sekä niiden taloudellisia seurauksia pitäisi arvioida yhdessä taloudellisen edun olemassaoloa arvioitaessa.

| (191) | AMS:n omistajarakenne ja sen tavoite eivät tue tällaista lähestymistapaa. Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset ja AMS:n kanssa tehdyt markkinointipalvelusopimukset ovat erillisiä ja toisistaan riippumattomia, ne koskevat eri palveluja, eikä niiden välillä ole sopimus- tai muuta yhteyttä, jonka perusteella niiden voitaisiin katsoa olevan yksi ja sama toimenpide. |
| --- | --- |

(191)

AMS:n omistajarakenne ja sen tavoite eivät tue tällaista lähestymistapaa. Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset ja AMS:n kanssa tehdyt markkinointipalvelusopimukset ovat erillisiä ja toisistaan riippumattomia, ne koskevat eri palveluja, eikä niiden välillä ole sopimus- tai muuta yhteyttä, jonka perusteella niiden voitaisiin katsoa olevan yksi ja sama toimenpide.

| (192) | So.Ge.A.AL hyötyi markkinointipalvelusopimuksista mainospalvelujen ostajana. Kyseiset sopimukset olivat investointi lentoaseman imagon parantamiseksi, ja niillä oli tarkoitus lisätä saapuvien matkustajien määrää ja kasvattaa siten muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Niillä ei ollut tarkoitus parantaa kuormituskerrointa tai tuottoa Ryanairin reiteillä, eivätkä ne olleet riippuvaisia mistään oletetusta edusta, jonka Ryanair voisi saada lentoaseman mainostamisesta ryanair.com-sivustolla. |
| --- | --- |

(192)

So.Ge.A.AL hyötyi markkinointipalvelusopimuksista mainospalvelujen ostajana. Kyseiset sopimukset olivat investointi lentoaseman imagon parantamiseksi, ja niillä oli tarkoitus lisätä saapuvien matkustajien määrää ja kasvattaa siten muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Niillä ei ollut tarkoitus parantaa kuormituskerrointa tai tuottoa Ryanairin reiteillä, eivätkä ne olleet riippuvaisia mistään oletetusta edusta, jonka Ryanair voisi saada lentoaseman mainostamisesta ryanair.com-sivustolla.

| (193) | Markkinointipalvelusopimuksen tekeminen AMS:n kanssa ei ole myöskään edellytys sille, että Ryanair liikennöi reittejä lentoasemalle ja lentoasemalta. Monilla Ryanairin liikennöimillä lentoasemilla ei ole sopimusta AMS:n kanssa. Yleensä erityiset markkinointitoimet, joilla pyritään vahvistamaan lentoaseman tuoteimagoa ja vaikuttamaan saapuvien matkustajien osuuteen, ovat tarpeen vähemmän tunnetuilla lentoasemilla, joiden tuoteimagon näkyvyys on huono ja jonne saapuvien matkustajien määrää halutaan lisätä. |
| --- | --- |

(193)

Markkinointipalvelusopimuksen tekeminen AMS:n kanssa ei ole myöskään edellytys sille, että Ryanair liikennöi reittejä lentoasemalle ja lentoasemalta. Monilla Ryanairin liikennöimillä lentoasemilla ei ole sopimusta AMS:n kanssa. Yleensä erityiset markkinointitoimet, joilla pyritään vahvistamaan lentoaseman tuoteimagoa ja vaikuttamaan saapuvien matkustajien osuuteen, ovat tarpeen vähemmän tunnetuilla lentoasemilla, joiden tuoteimagon näkyvyys on huono ja jonne saapuvien matkustajien määrää halutaan lisätä.

| (194) | Tällaisen lentoaseman olisi siten järkevää kuluttaa varoja tähän tarkoitukseen, ja sillä, voiko myös Ryanair hyötyä mainostoimista, ei ole kaupallista merkitystä lentoasemalle. Yksityinen investoija ei jätä investoimatta pelkästään siksi, että myös muut osapuolet saattavat hyötyä sen liiketoiminnan kasvusta. |
| --- | --- |

(194)

Tällaisen lentoaseman olisi siten järkevää kuluttaa varoja tähän tarkoitukseen, ja sillä, voiko myös Ryanair hyötyä mainostoimista, ei ole kaupallista merkitystä lentoasemalle. Yksityinen investoija ei jätä investoimatta pelkästään siksi, että myös muut osapuolet saattavat hyötyä sen liiketoiminnan kasvusta.

| (195) | Ryanairin So.Ge.A.AL:n kanssa tekemät sopimukset olivat tavanomaisia markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia kaupallisia sopimuksia, ja tämä koskee myös AMS:n ja So.Ge.A.AL:n välisiä sopimuksia, sillä AMS tekee hinnoiltaan ja määrältään vastaavia markkinointisopimuksia sekä julkisten että yksityisten lentoasemien, matkailualan yhteisöjen, autonvuokraustoimistojen, hotellivaraussivustojen, vakuutusyhtiöiden ja televiestintäpalvelujen tarjoajien kanssa (44). |
| --- | --- |

(195)

Ryanairin So.Ge.A.AL:n kanssa tekemät sopimukset olivat tavanomaisia markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia kaupallisia sopimuksia, ja tämä koskee myös AMS:n ja So.Ge.A.AL:n välisiä sopimuksia, sillä AMS tekee hinnoiltaan ja määrältään vastaavia markkinointisopimuksia sekä julkisten että yksityisten lentoasemien, matkailualan yhteisöjen, autonvuokraustoimistojen, hotellivaraussivustojen, vakuutusyhtiöiden ja televiestintäpalvelujen tarjoajien kanssa (44).

| (196) | Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen Ryanairin muissa komissiolle tutkinnan aikana lähetetyissä huomautuksissa omaksutun näkemyksen kanssa. Näissä muissa huomautuksissa Ryanair torjuu komission näkemyksen, jonka mukaan AMS:lle suoritetut maksut ovat lentoaseman kustannuksia. Ryanairin mukaan tällaisessa lähestymistavassa ei oteta huomioon AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle (45). Ostamalla mainostilaa lentoasemat voivat lisätä saapuvien matkustajien osuutta Ryanairin lennoilla, sillä nämä kuluttavat yleensä lähteviä matkustajia enemmän rahaa muuhun kuin ilmailuun liittyviin tavaroihin ja palveluihin. Tämä on kaupallisesti järkevää lentoasemien kannalta (46). Ryanair katsoo, että markkinointipalvelujen ostaminen markkinahintaan on erotettava muista lentoaseman ja lentoyhtiön välisistä sopimusjärjestelyistä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissa. Jos komissio kuitenkin vaatii AMS:n järjestelyjen ja Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyjen sisällyttämistä yhteiseen markkinataloussijoittajatestiin, AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle ei pitäisi jättää huomiotta. |
| --- | --- |

(196)

Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen Ryanairin muissa komissiolle tutkinnan aikana lähetetyissä huomautuksissa omaksutun näkemyksen kanssa. Näissä muissa huomautuksissa Ryanair torjuu komission näkemyksen, jonka mukaan AMS:lle suoritetut maksut ovat lentoaseman kustannuksia. Ryanairin mukaan tällaisessa lähestymistavassa ei oteta huomioon AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle (45). Ostamalla mainostilaa lentoasemat voivat lisätä saapuvien matkustajien osuutta Ryanairin lennoilla, sillä nämä kuluttavat yleensä lähteviä matkustajia enemmän rahaa muuhun kuin ilmailuun liittyviin tavaroihin ja palveluihin. Tämä on kaupallisesti järkevää lentoasemien kannalta (46). Ryanair katsoo, että markkinointipalvelujen ostaminen markkinahintaan on erotettava muista lentoaseman ja lentoyhtiön välisistä sopimusjärjestelyistä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa arvioinnissa. Jos komissio kuitenkin vaatii AMS:n järjestelyjen ja Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyjen sisällyttämistä yhteiseen markkinataloussijoittajatestiin, AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle ei pitäisi jättää huomiotta.

ii)   Toimenpiteiden luokittelu valtion toimenpiteiksi ja valtion varat

| (197) | Ryanair katsoo, etteivät todisteet tue komission näkemystä, jonka mukaan viranomaiset osallistuivat tutkittavana olevien Ryanairia ja AMS:ää koskevien toimenpiteiden hyväksymiseen. Ei voida olettaa – ja on osoitettava – että viranomaiset osallistuivat tosiasiassa toimenpiteiden hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(197)

Ryanair katsoo, etteivät todisteet tue komission näkemystä, jonka mukaan viranomaiset osallistuivat tutkittavana olevien Ryanairia ja AMS:ää koskevien toimenpiteiden hyväksymiseen. Ei voida olettaa – ja on osoitettava – että viranomaiset osallistuivat tosiasiassa toimenpiteiden hyväksymiseen.

| (198) | Ei ole riittävästi todisteita väitteelle, jonka mukaan So.Ge.A.AL:n omistavat kokonaisuudessaan viranomaiset, jotka puuttuivat So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin, sillä se perustuu ainoastaan siihen organisatoriseen vaatimukseen, että julkiset osakkaat nimeävät So.Ge.A.AL:n hallituksen. Myöskään vuoden 2002 sopimus, jonka nojalla Sardinia sitoutui tekemään yhteistyötä Ryanairin kanssa kehittääkseen alueen matkailua ja parantaakseen työllisyyttä, ei ole osoitus siitä, että viranomaiset osallistuivat jollain tavalla niiden Ryanairiin tai AMS:ään liittyvien toimenpiteiden hyväksymiseen, jotka So.Ge.A.AL toteutti sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Se, että So.Ge.A.AL ja Sardinia allekirjoittivat yhteismarkkinointitukia koskevat sopimukset vuonna 2004, 2005, 2006 ja 2007, tukee yksistään näkemystä, jonka mukaan Sardinia rahoitti So.Ge.A.AL:ää, mutta ei sitä, että se ohjasi So.Ge.A.AL:n toimia Ryanairiin tai AMS:ään nähden. |
| --- | --- |

(198)

Ei ole riittävästi todisteita väitteelle, jonka mukaan So.Ge.A.AL:n omistavat kokonaisuudessaan viranomaiset, jotka puuttuivat So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin, sillä se perustuu ainoastaan siihen organisatoriseen vaatimukseen, että julkiset osakkaat nimeävät So.Ge.A.AL:n hallituksen. Myöskään vuoden 2002 sopimus, jonka nojalla Sardinia sitoutui tekemään yhteistyötä Ryanairin kanssa kehittääkseen alueen matkailua ja parantaakseen työllisyyttä, ei ole osoitus siitä, että viranomaiset osallistuivat jollain tavalla niiden Ryanairiin tai AMS:ään liittyvien toimenpiteiden hyväksymiseen, jotka So.Ge.A.AL toteutti sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Se, että So.Ge.A.AL ja Sardinia allekirjoittivat yhteismarkkinointitukia koskevat sopimukset vuonna 2004, 2005, 2006 ja 2007, tukee yksistään näkemystä, jonka mukaan Sardinia rahoitti So.Ge.A.AL:ää, mutta ei sitä, että se ohjasi So.Ge.A.AL:n toimia Ryanairiin tai AMS:ään nähden.

| (199) | Ryanair ei ole tietoinen eikä vastuussa So.Ge.A.AL:n ja RAS:n välisistä sopimuksista, eikä se ole kehottanut tai vaatinut tekemään tällaisia sopimuksia. Tästä syystä So.Ge.A.AL:n ja RAS:n välisillä järjestelyillä ei pitäisi olla vaikutusta järjestelyihin, joista Ryanair ja AMS ovat sopineet So.Ge.A.AL:n kanssa. |
| --- | --- |

(199)

Ryanair ei ole tietoinen eikä vastuussa So.Ge.A.AL:n ja RAS:n välisistä sopimuksista, eikä se ole kehottanut tai vaatinut tekemään tällaisia sopimuksia. Tästä syystä So.Ge.A.AL:n ja RAS:n välisillä järjestelyillä ei pitäisi olla vaikutusta järjestelyihin, joista Ryanair ja AMS ovat sopineet So.Ge.A.AL:n kanssa.

| (200) | Ryanairia ei voida pitää myöskään välillisenä valtiontuen saajana. Komissio ei voi yksinkertaisesti olettaa, että lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille on annettu valtiontukea, ilman todisteita, joilla voidaan osoittaa valtiontukeen perustuvan edun olemassaolo. Siltä osin kuin Ryanairin ja lentoaseman kaupallisen suhteen ehdot ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, takaisinperintävelvoitetta ei voida ulottaa koskemaan Ryanairia. Ryanair arvostelee komission näkemystä siitä, että tämä katsoo julkisen lentoaseman lentoyhtiölle myöntämän kannustimen olevan automaattisesti valtiontukea, vaikka se olisi rahoitettu vain osittain valtion varoista. Ryanairin mukaan se, että komissio on haluton tutkimaan toimenpiteiden luokittelua valtion toimenpiteiksi, on vastoin vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja, joissa todetaan, että jotta tukea voidaan pitää valtiontukena, julkisten varojen uudelleenjakamista koskevan päätöksen on oltava viranomaisten tekemä (47). |
| --- | --- |

(200)

Ryanairia ei voida pitää myöskään välillisenä valtiontuen saajana. Komissio ei voi yksinkertaisesti olettaa, että lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille on annettu valtiontukea, ilman todisteita, joilla voidaan osoittaa valtiontukeen perustuvan edun olemassaolo. Siltä osin kuin Ryanairin ja lentoaseman kaupallisen suhteen ehdot ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, takaisinperintävelvoitetta ei voida ulottaa koskemaan Ryanairia. Ryanair arvostelee komission näkemystä siitä, että tämä katsoo julkisen lentoaseman lentoyhtiölle myöntämän kannustimen olevan automaattisesti valtiontukea, vaikka se olisi rahoitettu vain osittain valtion varoista. Ryanairin mukaan se, että komissio on haluton tutkimaan toimenpiteiden luokittelua valtion toimenpiteiksi, on vastoin vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja, joissa todetaan, että jotta tukea voidaan pitää valtiontukena, julkisten varojen uudelleenjakamista koskevan päätöksen on oltava viranomaisten tekemä (47).

iii)   Vertailuanalyysi

| (201) | Ryanair väittää, että oikeuskäytännön (48) mukaan vertailuanalyysin on oltava ensisijainen testi, jolla todennetaan, onko lentoyhtiöille myönnetty valtiontukea. Sen mukaan kustannuksiin perustuvaa testiä on käytettävä vain, jos väitetyn tuen myöntäjän tilannetta on mahdoton vertailla yksityisen yritysryhmän tilanteeseen. Ryanair toteaa lisäksi, että arvioitaessa lentoaseman pitäjien lentoyhtiöiden kanssa tekemiä sopimuksia, olisi otettava huomioon myös sopimuksista johtuvat verkostoulkoisvaikutukset. Ryanair on myöntänyt toisten huomautusten yhteydessä, että sekä vertailuanalyysi että kustannuksiin perustuva analyysi ovat tavanomaisia liike-elämän menetelmiä (49). |
| --- | --- |

(201)

Ryanair väittää, että oikeuskäytännön (48) mukaan vertailuanalyysin on oltava ensisijainen testi, jolla todennetaan, onko lentoyhtiöille myönnetty valtiontukea. Sen mukaan kustannuksiin perustuvaa testiä on käytettävä vain, jos väitetyn tuen myöntäjän tilannetta on mahdoton vertailla yksityisen yritysryhmän tilanteeseen. Ryanair toteaa lisäksi, että arvioitaessa lentoaseman pitäjien lentoyhtiöiden kanssa tekemiä sopimuksia, olisi otettava huomioon myös sopimuksista johtuvat verkostoulkoisvaikutukset. Ryanair on myöntänyt toisten huomautusten yhteydessä, että sekä vertailuanalyysi että kustannuksiin perustuva analyysi ovat tavanomaisia liike-elämän menetelmiä (49).

iv)   Kannattavuutta koskeva ennakkoanalyysi

| (202) | Ryanair väittää lähinnä, että vuonna 2012 tehdyssä päätöksessä esitettyjä komission perusteluja rasittaa se, että markkinataloussijoittajatestiä on sovellettu virheellisesti. Tämä johtuu siitä väärästä olettamuksesta, että markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamisen toteaminen edellyttää etukäteen laadittua liiketoimintasuunnitelmaa. Liiketoimintasuunnitelmat eivät ole ehdoton edellytys yksityisten investoijien kaupallisille toimille (50). Tällaiset suunnitelmat voivat osoittaa luotettavasti, että julkinen laitos toimii yksityisenä sijoittajana, mutta tällaisen suunnitelman puuttuminen ei ole riittävä peruste sen toteamiseksi, ettei julkinen laitos toimi yksityisenä sijoittajana. |
| --- | --- |

(202)

Ryanair väittää lähinnä, että vuonna 2012 tehdyssä päätöksessä esitettyjä komission perusteluja rasittaa se, että markkinataloussijoittajatestiä on sovellettu virheellisesti. Tämä johtuu siitä väärästä olettamuksesta, että markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamisen toteaminen edellyttää etukäteen laadittua liiketoimintasuunnitelmaa. Liiketoimintasuunnitelmat eivät ole ehdoton edellytys yksityisten investoijien kaupallisille toimille (50). Tällaiset suunnitelmat voivat osoittaa luotettavasti, että julkinen laitos toimii yksityisenä sijoittajana, mutta tällaisen suunnitelman puuttuminen ei ole riittävä peruste sen toteamiseksi, ettei julkinen laitos toimi yksityisenä sijoittajana.

| (203) | Joka tapauksessa komissio on jo myöntänyt tältä osin vuoden 2012 päätöksessä, että Algheron lentoasema toimitti ennakkoon laaditun perusanalyysin, jota olisi pidettävä riittävänä. Ryanairin mukaan komissiolla ei ole edellytyksiä arvioida, mitä pidetään hyväksyttävänä liiketoimintasuunnitelmana, eikä sen pitäisi yrittää esittää tällaista arviota. |
| --- | --- |

(203)

Joka tapauksessa komissio on jo myöntänyt tältä osin vuoden 2012 päätöksessä, että Algheron lentoasema toimitti ennakkoon laaditun perusanalyysin, jota olisi pidettävä riittävänä. Ryanairin mukaan komissiolla ei ole edellytyksiä arvioida, mitä pidetään hyväksyttävänä liiketoimintasuunnitelmana, eikä sen pitäisi yrittää esittää tällaista arviota.

| (204) | Ryanair toteaa lisäksi, että komissio sai Ecorysilta markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan analyysin, jossa todettiin, että Ryanairin sopimukset olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia ja että So.Ge.A.AL:n tappiot johtuivat merkittävistä ja ennakoimattomista viiveistä kattavan toimiluvan saamisessa valtiolta. Ennakoimattomien puutteiden ja viivästysten vaikutukset olisi jätettävä huomiotta markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa, sillä ne voivat koskettaa myös yksityisiä lentoasemia tavanomaisessa liiketoiminnassa riippumatta siitä, johtuvatko ne valtion laiminlyönneistä vai lentoaseman käyttämien yksityisten yritysten toimista. |
| --- | --- |

(204)

Ryanair toteaa lisäksi, että komissio sai Ecorysilta markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan analyysin, jossa todettiin, että Ryanairin sopimukset olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia ja että So.Ge.A.AL:n tappiot johtuivat merkittävistä ja ennakoimattomista viiveistä kattavan toimiluvan saamisessa valtiolta. Ennakoimattomien puutteiden ja viivästysten vaikutukset olisi jätettävä huomiotta markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa, sillä ne voivat koskettaa myös yksityisiä lentoasemia tavanomaisessa liiketoiminnassa riippumatta siitä, johtuvatko ne valtion laiminlyönneistä vai lentoaseman käyttämien yksityisten yritysten toimista.

| (205) | Ryanair toimitti myös useita konsulttiyritys Oxeran laatimia selvityksiä ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin. |
| --- | --- |

(205)

Ryanair toimitti myös useita konsulttiyritys Oxeran laatimia selvityksiä ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin.

Oxeran ensimmäinen selvitys – Markkinoiden viitearvon määrittäminen vertailuanalyysissa markkinataloussijoittajatestin soveltamista varten. Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

| (206) | Oxera piti virheellisenä komission menetelmää, jossa vertailukohdiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat. |
| --- | --- |

(206)

Oxera piti virheellisenä komission menetelmää, jossa vertailukohdiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat.

| (207) | Oxera väitti, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitearvo voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä. |
| --- | --- |

(207)

Oxera väitti, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitearvo voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä.

| (208) | Tämä johtuu siitä, että






  a) | vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa; |
| --- | --- | --- |

(208)

Tämä johtuu siitä, että

a)

vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa;

| b) | yritykset vaikuttavat toistensa päätöksiin vain, jos niiden tuotteet ovat keskenään korvattavissa tai täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

b)

yritykset vaikuttavat toistensa päätöksiin vain, jos niiden tuotteet ovat keskenään korvattavissa tai täydentävät toisiaan;

| c) | samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään; esitetyissä selvityksissä käytetyt vertailulentoasemat kilpailevat vain vähäisessä määrin vaikutusalueellaan sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yhteenkään vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista lentoasemista kohdistu valtiontukia koskevaa menettelyä [tilanne huhtikuussa 2013]); |
| --- | --- |

c)

samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään; esitetyissä selvityksissä käytetyt vertailulentoasemat kilpailevat vain vähäisessä määrin vaikutusalueellaan sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yhteenkään vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista lentoasemista kohdistu valtiontukia koskevaa menettelyä [tilanne huhtikuussa 2013]);

| d) | jopa silloin, kun vertailulentoasemat joutuvat kilpailemaan samalla vaikutusalueella sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa, on syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloussijoittajaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho); |
| --- | --- |

d)

jopa silloin, kun vertailulentoasemat joutuvat kilpailemaan samalla vaikutusalueella sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa, on syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloussijoittajaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho);

| e) | markkinataloussijoittajaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät aseta marginaalikustannuksia alhaisempia hintoja. |
| --- | --- |

e)

markkinataloussijoittajaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät aseta marginaalikustannuksia alhaisempia hintoja.

Oxeran toinen selvitys – Kannattavuusanalyysin taustalla olevat periaatteet markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa, Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

| (209) | Oxera väitti, että sen laatimassa kannattavuusanalyysissa, joka sisältyy komissiolle esitettyihin selvityksiin, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin toimija käyttäisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa. |
| --- | --- |

(209)

Oxera väitti, että sen laatimassa kannattavuusanalyysissa, joka sisältyy komissiolle esitettyihin selvityksiin, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin toimija käyttäisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa.

| (210) | Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:






  a) | arviointi tehdään vaiheittain; |
| --- | --- | --- |

(210)

Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:

a)

arviointi tehdään vaiheittain;

| b) | etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus; |
| --- | --- |

b)

etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus;

| c) | kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään; |
| --- | --- |

c)

kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään;

| d) | ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät lentoaseman tulot on otettava huomioon; |
| --- | --- |

d)

ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät lentoaseman tulot on otettava huomioon;

| e) | sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon;

| f) | tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

f)

tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi;

| g) | sitä, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla. |
| --- | --- |

g)

sitä, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla.

Professori Damien P. McLoughlinin analyysi – Tuoteimagon vahvistaminen: miksi ja miten pienten tuotemerkkien pitäisi investoida markkinointiin, muistio Ryanairille, 10 päivänä huhtikuuta 2013

| (211) | Asiakirjan tarkoituksena oli esittää ne kaupalliset perusteet, joilla alueelliset lentoasemat päättävät ostaa AMS:ltä mainostilaa ryanair.com-sivustolla. |
| --- | --- |

(211)

Asiakirjan tarkoituksena oli esittää ne kaupalliset perusteet, joilla alueelliset lentoasemat päättävät ostaa AMS:ltä mainostilaa ryanair.com-sivustolla.

| (212) | Asiakirjan mukaan on olemassa lukuisia vakavaraisia, tunnettuja ja säännöllisesti käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on saatava kuluttajat muuttamaan jäykkää ostokäyttäytymistään, jotta ne voisivat kehittää toimintaansa. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää keskeytyksettä tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja. |
| --- | --- |

(212)

Asiakirjan mukaan on olemassa lukuisia vakavaraisia, tunnettuja ja säännöllisesti käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on saatava kuluttajat muuttamaan jäykkää ostokäyttäytymistään, jotta ne voisivat kehittää toimintaansa. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää keskeytyksettä tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja.

Oxeran kolmas ja neljäs selvitys – Miten AMS:n sopimuksia olisi kohdeltava kannattavuusanalyysissa osana markkinataloussijoittajatestiä? 17 ja 31 päivänä tammikuuta 2014

| (213) | Ryanair toimitti lisää konsulttiyhtiö Oxeran selvityksiä. Oxera tarkasteli näissä selvityksissä periaatteita, jotka lentoyhtiön mukaan olisi otettava huomioon yhtäältä Ryanairin ja lentoasemien lentoasemapalvelusopimusten ja toisaalta AMS:n ja samojen lentoasemien välisten markkinointisopimusten kannattavuusanalyysissa osana markkinataloussijoittajatestiä (51). Ryanair korosti, etteivät kyseiset selvitykset muuta millään tavalla sen aiemmin esittämää kantaa, jonka mukaan markkinataloussijoittajatestiä olisi sovellettava erikseen lentoasemapalvelusopimuksiin ja markkinointisopimuksiin. |
| --- | --- |

(213)

Ryanair toimitti lisää konsulttiyhtiö Oxeran selvityksiä. Oxera tarkasteli näissä selvityksissä periaatteita, jotka lentoyhtiön mukaan olisi otettava huomioon yhtäältä Ryanairin ja lentoasemien lentoasemapalvelusopimusten ja toisaalta AMS:n ja samojen lentoasemien välisten markkinointisopimusten kannattavuusanalyysissa osana markkinataloussijoittajatestiä (51). Ryanair korosti, etteivät kyseiset selvitykset muuta millään tavalla sen aiemmin esittämää kantaa, jonka mukaan markkinataloussijoittajatestiä olisi sovellettava erikseen lentoasemapalvelusopimuksiin ja markkinointisopimuksiin.

| (214) | Selvityksissä todettiin, että yhteisessä kannattavuusanalyysissa AMS:n voitot olisi sisällytettävä tulopuolelle ja AMS:n kustannukset menopuolelle. Tämän vuoksi selvityksissä ehdotettiin kassavirtaan perustuvan menetelmän soveltamista yhteiseen kannattavuusanalyysiin, jolloin lentoasemien AMS:ään liittyvät kustannukset voitaisiin kirjata ylimääräisiksi toimintakuluiksi. |
| --- | --- |

(214)

Selvityksissä todettiin, että yhteisessä kannattavuusanalyysissa AMS:n voitot olisi sisällytettävä tulopuolelle ja AMS:n kustannukset menopuolelle. Tämän vuoksi selvityksissä ehdotettiin kassavirtaan perustuvan menetelmän soveltamista yhteiseen kannattavuusanalyysiin, jolloin lentoasemien AMS:ään liittyvät kustannukset voitaisiin kirjata ylimääräisiksi toimintakuluiksi.

| (215) | Selvityksissä korostettiin, että markkinointitoimet edistävät tuoteimagon arvon syntymistä ja vahvistumista, mikä on omiaan synnyttämään vaikutuksia ja etuja paitsi lentoyhtiön kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolon aikana myös sen päätyttyä. Tämä pätee etenkin, jos Ryanairin lentoaseman kanssa tekemän sopimuksen ansiosta muutkin lentoyhtiöt alkavat liikennöidä lentoasemalla, mikä puolestaan houkuttelee paikalle uusia kauppoja, jotka tuovat lentoasemalle lisää muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ryanair katsoi, että jos komissio tekee yhteisen kannattavuusanalyysin, nämä edut on otettava huomioon kirjaamalla AMS:n kulut ylimääräisiksi toimintakuluiksi, joista on vähennetty AMS:lle suoritetut maksut. |
| --- | --- |

(215)

Selvityksissä korostettiin, että markkinointitoimet edistävät tuoteimagon arvon syntymistä ja vahvistumista, mikä on omiaan synnyttämään vaikutuksia ja etuja paitsi lentoyhtiön kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolon aikana myös sen päätyttyä. Tämä pätee etenkin, jos Ryanairin lentoaseman kanssa tekemän sopimuksen ansiosta muutkin lentoyhtiöt alkavat liikennöidä lentoasemalla, mikä puolestaan houkuttelee paikalle uusia kauppoja, jotka tuovat lentoasemalle lisää muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ryanair katsoi, että jos komissio tekee yhteisen kannattavuusanalyysin, nämä edut on otettava huomioon kirjaamalla AMS:n kulut ylimääräisiksi toimintakuluiksi, joista on vähennetty AMS:lle suoritetut maksut.

| (216) | Ryanair katsoi lisäksi, että sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen kertyvän arvon huomioon ottamiseksi niihin lisätuottoihin, joita lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päätyttyä arvioidaan vielä syntyvän, olisi sisällytettävä tuleva arvo. Tulevaa arvoa voitaisiin mukauttaa ottamalla huomioon sopimuksen uusimista koskeva todennäköisyys ja arvioimalla voittoja, jotka syntyvät, kun Ryanairin sopimus päättyy tai kun samanlaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Ryanairin mielestä näin olisi mahdollista laskea AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta yhdessä syntyvien tuottojen alaraja, kun otetaan huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(216)

Ryanair katsoi lisäksi, että sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen kertyvän arvon huomioon ottamiseksi niihin lisätuottoihin, joita lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päätyttyä arvioidaan vielä syntyvän, olisi sisällytettävä tuleva arvo. Tulevaa arvoa voitaisiin mukauttaa ottamalla huomioon sopimuksen uusimista koskeva todennäköisyys ja arvioimalla voittoja, jotka syntyvät, kun Ryanairin sopimus päättyy tai kun samanlaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Ryanairin mielestä näin olisi mahdollista laskea AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta yhdessä syntyvien tuottojen alaraja, kun otetaan huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen.

| (217) | Selvityksissä esitettiin tämän menetelmän tueksi yhteenveto tuloksista, joita on saatu mainonnan vaikutusta tuoteimagon arvoon selvittäneistä tutkimuksista. Tutkimuksissa on todettu, että mainonta voi vahvistaa tuoteimagon arvoa ja auttaa asiakaskunnan luomisessa. Selvityksen mukaan lentoaseman mainonta ryanair.com-sivustolla lisää erityisesti lentoasemien tuoteimagon näkyvyyttä. Selvityksissä todettiin myös, että etenkin pienehköt alueelliset lentoasemat, jotka pyrkivät kasvattamaan lentoliikennettään, voivat vahvistaa tuoteimagonsa arvoa tekemällä markkinointisopimuksia AMS:n kanssa. |
| --- | --- |

(217)

Selvityksissä esitettiin tämän menetelmän tueksi yhteenveto tuloksista, joita on saatu mainonnan vaikutusta tuoteimagon arvoon selvittäneistä tutkimuksista. Tutkimuksissa on todettu, että mainonta voi vahvistaa tuoteimagon arvoa ja auttaa asiakaskunnan luomisessa. Selvityksen mukaan lentoaseman mainonta ryanair.com-sivustolla lisää erityisesti lentoasemien tuoteimagon näkyvyyttä. Selvityksissä todettiin myös, että etenkin pienehköt alueelliset lentoasemat, jotka pyrkivät kasvattamaan lentoliikennettään, voivat vahvistaa tuoteimagonsa arvoa tekemällä markkinointisopimuksia AMS:n kanssa.

| (218) | Lopuksi selvityksissä todettiin, että kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin aktivointiin perustuva menetelmä, jossa AMS:lle suoritettavia maksuja käsitellään aineetonta käyttöomaisuutta (lentoaseman tuoteimagon arvo) koskevina pääomamenoina (52). Aktivointimenetelmässä otettaisiin huomioon vain se osa markkinointikustannuksista, joka voidaan kirjata lentoaseman aineettomasta käyttöomaisuudesta johtuvaksi. Markkinointikustannukset katsottaisiin aineettomaksi käyttöomaisuudeksi, ja ne poistettaisiin sopimuksen voimassaolon aikana ottaen huomioon lentoasemapalvelusopimuksen ennakoituna päättymisajankohtana jäljellä on omaisuuden jäännösarvo. Tässä menetelmässä jäisivät kuitenkin huomiotta ne lisätuotot, joita lentoasemalle kertyy Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta. Lisäksi on hankalaa arvioida aineettoman käyttöomaisuuden arvoa tuoteimagoon liittyvien kulujen ja käyttöomaisuuden käyttöajan pituuden vuoksi. Kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin aktivointiin perustuva menetelmä, sillä aktivointiin perustuvalla menetelmällä ei voitaisi ottaa huomioon niitä myönteisiä vaikutuksia, joita Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta odotetaan syntyvän. |
| --- | --- |

(218)

Lopuksi selvityksissä todettiin, että kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin aktivointiin perustuva menetelmä, jossa AMS:lle suoritettavia maksuja käsitellään aineetonta käyttöomaisuutta (lentoaseman tuoteimagon arvo) koskevina pääomamenoina (52). Aktivointimenetelmässä otettaisiin huomioon vain se osa markkinointikustannuksista, joka voidaan kirjata lentoaseman aineettomasta käyttöomaisuudesta johtuvaksi. Markkinointikustannukset katsottaisiin aineettomaksi käyttöomaisuudeksi, ja ne poistettaisiin sopimuksen voimassaolon aikana ottaen huomioon lentoasemapalvelusopimuksen ennakoituna päättymisajankohtana jäljellä on omaisuuden jäännösarvo. Tässä menetelmässä jäisivät kuitenkin huomiotta ne lisätuotot, joita lentoasemalle kertyy Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta. Lisäksi on hankalaa arvioida aineettoman käyttöomaisuuden arvoa tuoteimagoon liittyvien kulujen ja käyttöomaisuuden käyttöajan pituuden vuoksi. Kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin aktivointiin perustuva menetelmä, sillä aktivointiin perustuvalla menetelmällä ei voitaisi ottaa huomioon niitä myönteisiä vaikutuksia, joita Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta odotetaan syntyvän.

v.   Vuoden 2011 ja 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevat raportit

| (219) | Ryanair pyysi Oxeraa tekemään markkinataloussijoittajaperiaatteen pohjalta testin, joka toimitettiin Ryanairin puolesta komissiolle heinäkuussa 2011 (jäljempänä ’vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’) (53). Vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa esiteltiin So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisiä vuoden 2000 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksia koskevan kannattavuusanalyysin tulokset. Analyysi perustui tietoihin, jotka Ryanairin mukaan olisivat olleet So.Ge.A.AL:n saatavilla sopimusten tekohetkellä. Vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti ei sisältänyt analyysia vuosien 2002, 2003 ja 2006 lentoasemapalvelusopimusten odotetusta kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(219)

Ryanair pyysi Oxeraa tekemään markkinataloussijoittajaperiaatteen pohjalta testin, joka toimitettiin Ryanairin puolesta komissiolle heinäkuussa 2011 (jäljempänä ’vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’) (53). Vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa esiteltiin So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisiä vuoden 2000 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksia koskevan kannattavuusanalyysin tulokset. Analyysi perustui tietoihin, jotka Ryanairin mukaan olisivat olleet So.Ge.A.AL:n saatavilla sopimusten tekohetkellä. Vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti ei sisältänyt analyysia vuosien 2002, 2003 ja 2006 lentoasemapalvelusopimusten odotetusta kannattavuudesta.

| (220) | Komissiolle toimitettiin maaliskuussa 2013 vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan raportin pohjalta päivitetty raportti (jäljempänä ’vuoden 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’) (54), jossa esitettiin arvio lentoasemapalvelusopimusten odotetusta kannattavuudesta, jota ei tarkasteltu vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa (vuosien 2002, 2003 ja 2006 lentoasemapalvelusopimukset). |
| --- | --- |

(220)

Komissiolle toimitettiin maaliskuussa 2013 vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan raportin pohjalta päivitetty raportti (jäljempänä ’vuoden 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti’) (54), jossa esitettiin arvio lentoasemapalvelusopimusten odotetusta kannattavuudesta, jota ei tarkasteltu vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa (vuosien 2002, 2003 ja 2006 lentoasemapalvelusopimukset).

| (221) | Ryanairin mukaan vuosien 2000, 2002, 2003, 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuuden ennakkoarviointi viittaa siihen, että kaikkien näiden sopimusten odotettiin olevan kannattavia lentoasemalle niiden tekoajankohtana. So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten sopimusten odotettua kannattavuutta arvioitiin ottamalla huomioon odotettuja lisäkustannuksia ja lisätuloja koskevat ennusteet, mukaan lukien ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot sekä Ryanairille tarjottujen taloudellisten kannustimien kustannukset. Se, että nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia, tukee oletettavasti sitä näkemystä, että sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli järkevää. |
| --- | --- |

(221)

Ryanairin mukaan vuosien 2000, 2002, 2003, 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuuden ennakkoarviointi viittaa siihen, että kaikkien näiden sopimusten odotettiin olevan kannattavia lentoasemalle niiden tekoajankohtana. So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten sopimusten odotettua kannattavuutta arvioitiin ottamalla huomioon odotettuja lisäkustannuksia ja lisätuloja koskevat ennusteet, mukaan lukien ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot sekä Ryanairille tarjottujen taloudellisten kannustimien kustannukset. Se, että nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia, tukee oletettavasti sitä näkemystä, että sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli järkevää.

| (222) | Sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä lentoasemapalvelusopimuksiin on huomattava, että vuoden 2011 ja 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevissa raporteissa ei tarkastella So.Ge.A.AL:n ja AMS:n välisiä sopimuksia markkinointipalvelujen tarjoamiseksi. Ryanairin mukaan AMS:n kanssa tehdyt sopimukset on pidettävä erillään Ryanairin lentoaseman kanssa tekemistä lentoasemapalvelusopimuksista, sillä ensin mainitut sopimukset koskevat markkinointipalvelujen tarjoamista lentoasemille markkinahintaan (ei lentoja/matkustajia), ja siksi niitä ei pitäisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(222)

Sovellettaessa markkinataloussijoittajatestiä lentoasemapalvelusopimuksiin on huomattava, että vuoden 2011 ja 2013 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevissa raporteissa ei tarkastella So.Ge.A.AL:n ja AMS:n välisiä sopimuksia markkinointipalvelujen tarjoamiseksi. Ryanairin mukaan AMS:n kanssa tehdyt sopimukset on pidettävä erillään Ryanairin lentoaseman kanssa tekemistä lentoasemapalvelusopimuksista, sillä ensin mainitut sopimukset koskevat markkinointipalvelujen tarjoamista lentoasemille markkinahintaan (ei lentoja/matkustajia), ja siksi niitä ei pitäisi ottaa huomioon.

vi)   Ryanairin maksamien lentoasemamaksujen valikoimattomuus

| (223) | Ryanair torjuu komission näkemyksen siitä, että Algheron lentoaseman myöntämiä alennuksia olisi pidettävä valtiontukena, vaikka kaikki lentoyhtiöt voivat hyötyä alennuksista. Ryanair toteaa ensinnäkin, että jos kaikki lentoyhtiöt saavat alennuksia, asianmukainen kontrafaktuaalinen hinta voi olla pienin alennus eikä julkistetut maksut. Toiseksi tässä lähestymistavassa ei oteta huomioon eri lentoyhtiöille tarjottaviin palveluihin liittyviä erilaisia kustannuksia ja tuottoja. Kustannusvastaavuuden arviointi on välttämätöntä arvioitaessa, onko tietylle lentoyhtiölle myönnetty alennus valtiontukea. Suhteellisen alhaiset maksut eivät sellaisenaan ole välttämättä valtiontukea, ja kuten Ecorysin raportin tuloksissa todetaan, alhaiset maksut ilmentävät Ryanairin pyytämien palvelujen alhaisempaa tasoa. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair torjuu komission näkemyksen siitä, että Algheron lentoaseman myöntämiä alennuksia olisi pidettävä valtiontukena, vaikka kaikki lentoyhtiöt voivat hyötyä alennuksista. Ryanair toteaa ensinnäkin, että jos kaikki lentoyhtiöt saavat alennuksia, asianmukainen kontrafaktuaalinen hinta voi olla pienin alennus eikä julkistetut maksut. Toiseksi tässä lähestymistavassa ei oteta huomioon eri lentoyhtiöille tarjottaviin palveluihin liittyviä erilaisia kustannuksia ja tuottoja. Kustannusvastaavuuden arviointi on välttämätöntä arvioitaessa, onko tietylle lentoyhtiölle myönnetty alennus valtiontukea. Suhteellisen alhaiset maksut eivät sellaisenaan ole välttämättä valtiontukea, ja kuten Ecorysin raportin tuloksissa todetaan, alhaiset maksut ilmentävät Ryanairin pyytämien palvelujen alhaisempaa tasoa.

| (224) | Tässä tapauksessa Ryanairin saamat alennukset myönnettiin vastineena sille merkittävälle kaupalliselle riskille, jonka Ryanair otti aloittaessaan ympärivuotiset toiminnot tuolloin vielä tuntemattomalla lentoasemalla (55). |
| --- | --- |

(224)

Tässä tapauksessa Ryanairin saamat alennukset myönnettiin vastineena sille merkittävälle kaupalliselle riskille, jonka Ryanair otti aloittaessaan ympärivuotiset toiminnot tuolloin vielä tuntemattomalla lentoasemalla (55).

vii)   Kilpailun vääristyminen

| (225) | Näyttää siltä, ettei komissio sulje pois kilpailua Algheron ja Cagliarin tai Olbian lentoasemien välillä, vaikka Algheron lentoasema sijaitsee 235 kilometrin päässä Cagliarin lentoasemasta ja 128 kilometrin päässä Olbian lentoasemasta, niiden välissä on vuoristoja eikä Sardiniassa ole moottoriteitä. Ryanairin mukaan on epäselvää, voisiko mikään Algheron lentoasemalle myönnettävä valtiontuki johtaa kilpailun vääristymiseen ja miten laajasti komissio katsoo kilpailun vääristyneen. |
| --- | --- |

(225)

Näyttää siltä, ettei komissio sulje pois kilpailua Algheron ja Cagliarin tai Olbian lentoasemien välillä, vaikka Algheron lentoasema sijaitsee 235 kilometrin päässä Cagliarin lentoasemasta ja 128 kilometrin päässä Olbian lentoasemasta, niiden välissä on vuoristoja eikä Sardiniassa ole moottoriteitä. Ryanairin mukaan on epäselvää, voisiko mikään Algheron lentoasemalle myönnettävä valtiontuki johtaa kilpailun vääristymiseen ja miten laajasti komissio katsoo kilpailun vääristyneen.

viii)   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (226) | Ryanair katsoo, että sen ja lentoaseman välisiin järjestelyihin ei liity valtiontukea. Ryanair toteaa tältä osin, että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mahdollisella sovellettavuudella ei ole tässä tapauksessa merkitystä. |
| --- | --- |

(226)

Ryanair katsoo, että sen ja lentoaseman välisiin järjestelyihin ei liity valtiontukea. Ryanair toteaa tältä osin, että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mahdollisella sovellettavuudella ei ole tässä tapauksessa merkitystä.

10.2   AMS:N HUOMAUTUKSET

i)   AMS ja Ryanairin verkkosivusto

| (227) | AMS tukee Ryanairin AMS:stä esittämiä huomautuksia. Komissio olettaa virheellisesti, että AMS:lle markkinointipalveluista maksetut markkinointimaksut ovat valtiontukea (Ryanairille) ja että AMS ja Ryanair ovat yhdessä yksi valtiontuen saaja. AMS tarjoaa markkinointipalveluja, jotka ovat perusteltuja niiden erillisen tarkoituksen kannalta ja jotka on hinnoiteltu markkina-arvonsa mukaan. |
| --- | --- |

(227)

AMS tukee Ryanairin AMS:stä esittämiä huomautuksia. Komissio olettaa virheellisesti, että AMS:lle markkinointipalveluista maksetut markkinointimaksut ovat valtiontukea (Ryanairille) ja että AMS ja Ryanair ovat yhdessä yksi valtiontuen saaja. AMS tarjoaa markkinointipalveluja, jotka ovat perusteltuja niiden erillisen tarkoituksen kannalta ja jotka on hinnoiteltu markkina-arvonsa mukaan.

| (228) | Lisäksi se, että Ryanair sopi välittäjän kanssa mainostilan myynnistä tämän verkkosivustolla, ei ole epätavallista. AMS on markkinoinut ja myynyt mainostilaa lukuisille sekä yksityisille että julkisille yrityksille eri puolilla Eurooppaa. |
| --- | --- |

(228)

Lisäksi se, että Ryanair sopi välittäjän kanssa mainostilan myynnistä tämän verkkosivustolla, ei ole epätavallista. AMS on markkinoinut ja myynyt mainostilaa lukuisille sekä yksityisille että julkisille yrityksille eri puolilla Eurooppaa.

| (229) | Ryanairin verkkosivusto sopii erityisen hyvin markkinointiin: se on yksi maailman suosituimmista matkailusivustoista; Ryanairin verkkosivuston vierailujen keskimääräinen kesto on hyvin pitkä; Ryanairin verkkosivustolla lentoasemaa voi mainostaa erityisen kohdennetusti kyseisen lentoaseman mahdollisille matkustajille, millä varmistetaan, että mainostilaa menee hukkaan vain vähän tai ei lainkaan, toisin kuin sanomalehdissä, radiossa ja televisiossa ja muissa vähemmän kohdennetuissa viestintävälineissä, joiden kohteena on laaja yleisö. |
| --- | --- |

(229)

Ryanairin verkkosivusto sopii erityisen hyvin markkinointiin: se on yksi maailman suosituimmista matkailusivustoista; Ryanairin verkkosivuston vierailujen keskimääräinen kesto on hyvin pitkä; Ryanairin verkkosivustolla lentoasemaa voi mainostaa erityisen kohdennetusti kyseisen lentoaseman mahdollisille matkustajille, millä varmistetaan, että mainostilaa menee hukkaan vain vähän tai ei lainkaan, toisin kuin sanomalehdissä, radiossa ja televisiossa ja muissa vähemmän kohdennetuissa viestintävälineissä, joiden kohteena on laaja yleisö.

ii)   AMS:lle tai Ryanairille ei koitunut etuja

| (230) | AMS tekee markkinointisopimuksia sekä julkisten että yksityisten lentoasemien, matkailuelinten, autonvuokraustoimistojen, hotellivaraussivustojen, vakuutusyhtiöiden ja televiestintäpalvelujen tarjoajien kanssa. |
| --- | --- |

(230)

AMS tekee markkinointisopimuksia sekä julkisten että yksityisten lentoasemien, matkailuelinten, autonvuokraustoimistojen, hotellivaraussivustojen, vakuutusyhtiöiden ja televiestintäpalvelujen tarjoajien kanssa.

| (231) | AMS ei aseta julkisia ja yksityisiä mainostajia eriarvoiseen asemaan tarjoamansa mainostilan hinnan tai määrän osalta. Ryanair ja AMS eivät pakota lentoasemia ostamaan markkinointipalveluja, ja monet lentoasemat päättävät olla mainostamatta Ryanairin verkkosivustolla. AMS:n järjestelyihin julkisten lentoasemien tai niiden pitäjien, kuten So.Ge.A.AL:n, kanssa ei voi sisältyä valtiontukea, jos AMS voi myydä verkkosivuston mainostilaa yhtä helposti ja vastaavaan hintaan yksityiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(231)

AMS ei aseta julkisia ja yksityisiä mainostajia eriarvoiseen asemaan tarjoamansa mainostilan hinnan tai määrän osalta. Ryanair ja AMS eivät pakota lentoasemia ostamaan markkinointipalveluja, ja monet lentoasemat päättävät olla mainostamatta Ryanairin verkkosivustolla. AMS:n järjestelyihin julkisten lentoasemien tai niiden pitäjien, kuten So.Ge.A.AL:n, kanssa ei voi sisältyä valtiontukea, jos AMS voi myydä verkkosivuston mainostilaa yhtä helposti ja vastaavaan hintaan yksityiselle yritykselle.

| (232) | AMS esitti useita syitä sille, miksi SO.GE.A.AL ostaisi markkinointipalveluja AMS:ltä mainostaakseen ryanair.com-verkkosivustolla, ja ne esitetään tiivistäen jäljempänä. |
| --- | --- |

(232)

AMS esitti useita syitä sille, miksi SO.GE.A.AL ostaisi markkinointipalveluja AMS:ltä mainostaakseen ryanair.com-verkkosivustolla, ja ne esitetään tiivistäen jäljempänä.

| (233) | Ensinnäkin Ryanairin verkkosivustolla mainostaminen on investointi tuotemerkin tunnettuuteen. Syrjäisten lentoasemien pitäjien on hankalaa tehdä tuotemerkkiään tunnetuksi matkustajille, lentoyhtiöille ja muuhun kuin ilmailuun liittyvien toimien kaupallisille johtajille, jotka ovat kaikki lentoasemien mahdollisia tulonlähteitä. Tuotemerkin tunnettuuden parantaminen voi hyödyttää lentoasemia monilla vastavuoroisesti osallistavilla ja täydentävillä tavoilla, ja etenkin se voi houkutella (i) sen lentoyhtiön saapuvia matkustajia, jonka verkkosivustolla lentoasema mainostaa; (ii) mahdollisia asiakkaita, jotka vierailevat lentoyhtiön verkkosivustolla, jolla lentoasema mainostaa lentoja kyseiselle lentoasemalle kyseiselle lentoasemalle liikennöivällä toisella lentoyhtiöllä; (iii) toista lentoyhtiötä lentämään kyseiselle lentoasemalle ja (iv) kaupallisia toimijoita (kuten lentoaseman vähittäisketjujen myymälöitä). |
| --- | --- |

(233)

Ensinnäkin Ryanairin verkkosivustolla mainostaminen on investointi tuotemerkin tunnettuuteen. Syrjäisten lentoasemien pitäjien on hankalaa tehdä tuotemerkkiään tunnetuksi matkustajille, lentoyhtiöille ja muuhun kuin ilmailuun liittyvien toimien kaupallisille johtajille, jotka ovat kaikki lentoasemien mahdollisia tulonlähteitä. Tuotemerkin tunnettuuden parantaminen voi hyödyttää lentoasemia monilla vastavuoroisesti osallistavilla ja täydentävillä tavoilla, ja etenkin se voi houkutella (i) sen lentoyhtiön saapuvia matkustajia, jonka verkkosivustolla lentoasema mainostaa; (ii) mahdollisia asiakkaita, jotka vierailevat lentoyhtiön verkkosivustolla, jolla lentoasema mainostaa lentoja kyseiselle lentoasemalle kyseiselle lentoasemalle liikennöivällä toisella lentoyhtiöllä; (iii) toista lentoyhtiötä lentämään kyseiselle lentoasemalle ja (iv) kaupallisia toimijoita (kuten lentoaseman vähittäisketjujen myymälöitä).

| (234) | Toiseksi mainostaminen Ryanairin verkkosivustolla lisää saapuvien matkustajien osuutta. Lentoasemilla suuntauksena on, että lähes puolet niiden tuloista kertyy muuhun kuin ilmailuun liittyvistä toiminnoista. Alueellisen lentoaseman näkökulmasta saapuvat matkustajat, jotka tulevat lentoasemalle ja myöhemmin lähtevät lentoasemalta, tuottavat lentoasemalle muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja todennäköisemmin kuin paikalliset matkustajat, jotka käyttävät lentokenttää lentääkseen ulkomaan kohteisiin. |
| --- | --- |

(234)

Toiseksi mainostaminen Ryanairin verkkosivustolla lisää saapuvien matkustajien osuutta. Lentoasemilla suuntauksena on, että lähes puolet niiden tuloista kertyy muuhun kuin ilmailuun liittyvistä toiminnoista. Alueellisen lentoaseman näkökulmasta saapuvat matkustajat, jotka tulevat lentoasemalle ja myöhemmin lähtevät lentoasemalta, tuottavat lentoasemalle muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja todennäköisemmin kuin paikalliset matkustajat, jotka käyttävät lentokenttää lentääkseen ulkomaan kohteisiin.

| (235) | Kolmanneksi markkinoinnista ja mainostamisesta eri lentoyhtiöiden verkkosivustoilla on tullut yleinen käytäntö. Ryanairin verkkosivustolla on poikkeuksellinen arvo useiden erilaisten matkailuun liittyvien tuotteiden ja palvelujen markkinointipaikkana. Lentoasemat ovat ottaneet tavakseen mainostaa tuotemerkkejään myös lentoyhtiöiden verkkosivustoilla. Tässä tapauksessa Algheron lentoasema näyttää ostaneen mainospalveluja AMS:n lisäksi myös Meridianalta ja Alitalialta. |
| --- | --- |

(235)

Kolmanneksi markkinoinnista ja mainostamisesta eri lentoyhtiöiden verkkosivustoilla on tullut yleinen käytäntö. Ryanairin verkkosivustolla on poikkeuksellinen arvo useiden erilaisten matkailuun liittyvien tuotteiden ja palvelujen markkinointipaikkana. Lentoasemat ovat ottaneet tavakseen mainostaa tuotemerkkejään myös lentoyhtiöiden verkkosivustoilla. Tässä tapauksessa Algheron lentoasema näyttää ostaneen mainospalveluja AMS:n lisäksi myös Meridianalta ja Alitalialta.

| (236) | Neljänneksi AMS:n palvelut on hinnoiteltu niiden markkina-arvon mukaisesti. Useat muutkin eri teollisuusalojen yksityisasiakkaat kuin lentoasemat ostavat markkinointipalveluja AMS:ltä. Ryanairin reittejä ei mainosteta tällaisille asiakkaille, mutta ne antavat mielellään vastinetta AMS:n palveluista. Tällaiset yksityiset asiakkaat, jotka toimivat markkinataloussijoittajina, katsovat, että AMS:n palveluilla on itsessään selvästi kaupallista arvoa, ja tämä koskee myös eri puolilla unionia toimivia julkisia ja yksityisiä lentoasemia. Nämä yksityiset vertailukohteet ovat sinällään riittäviä osoittamaan, että AMS:n hinnat ovat todellisia markkinahintoja. |
| --- | --- |

(236)

Neljänneksi AMS:n palvelut on hinnoiteltu niiden markkina-arvon mukaisesti. Useat muutkin eri teollisuusalojen yksityisasiakkaat kuin lentoasemat ostavat markkinointipalveluja AMS:ltä. Ryanairin reittejä ei mainosteta tällaisille asiakkaille, mutta ne antavat mielellään vastinetta AMS:n palveluista. Tällaiset yksityiset asiakkaat, jotka toimivat markkinataloussijoittajina, katsovat, että AMS:n palveluilla on itsessään selvästi kaupallista arvoa, ja tämä koskee myös eri puolilla unionia toimivia julkisia ja yksityisiä lentoasemia. Nämä yksityiset vertailukohteet ovat sinällään riittäviä osoittamaan, että AMS:n hinnat ovat todellisia markkinahintoja.

iii)   Sardinian So.Ge.A.AL:lle myöntämä rahoitus

| (237) | Komissio katsoo, että So.Ge.A.AL on pelkästään välittäjä, jonka kautta Ryanairille/AMS:lle ohjataan alueellista rahoitusta, joka käytetään näennäisesti markkinointiin. AMS:n mukaan komissio ei ole kuitenkaan esittänyt todisteita väitteelleen, jonka mukaan So.Ge.A.AL ei voinut päättää itsenäisesti RAS:n sen käyttöön asettamien varojen käytöstä eikä näin ollen käyttää niitä muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(237)

Komissio katsoo, että So.Ge.A.AL on pelkästään välittäjä, jonka kautta Ryanairille/AMS:lle ohjataan alueellista rahoitusta, joka käytetään näennäisesti markkinointiin. AMS:n mukaan komissio ei ole kuitenkaan esittänyt todisteita väitteelleen, jonka mukaan So.Ge.A.AL ei voinut päättää itsenäisesti RAS:n sen käyttöön asettamien varojen käytöstä eikä näin ollen käyttää niitä muihin tarkoituksiin.

| (238) | Vaikuttaa siltä, että So.Ge.A.AL on maksanut valtiolle kiinteää toimilupamaksua, eikä se ole jakanut tulojaan valtion kanssa. So.Ge.A.AL:n pitkän aikavälin kannattavuuden parantaminen esimerkiksi tukemalla sen markkinointitoimia tuoteimagon parantamiseksi oli suoraan So.Ge.A.AL:n omistajan RAS:n edun mukaista. Tällainen toiminta olisi markkinataloussijoittajatestin mukaista ja hyödyttäisi RAS:ää. |
| --- | --- |

(238)

Vaikuttaa siltä, että So.Ge.A.AL on maksanut valtiolle kiinteää toimilupamaksua, eikä se ole jakanut tulojaan valtion kanssa. So.Ge.A.AL:n pitkän aikavälin kannattavuuden parantaminen esimerkiksi tukemalla sen markkinointitoimia tuoteimagon parantamiseksi oli suoraan So.Ge.A.AL:n omistajan RAS:n edun mukaista. Tällainen toiminta olisi markkinataloussijoittajatestin mukaista ja hyödyttäisi RAS:ää.

| (239) | AMS toteaa lisäksi, että on mahdollista, että osaa So.Ge.A.AL:lle myönnetystä rahoituksesta voitaisiin pitää korvauksena SGEI-palveluista. Algheron lentoasema auttaa tarjoamaan lentoliikennepalveluja eristäytyneellä ja vaikeapääsyisellä alueella. |
| --- | --- |

(239)

AMS toteaa lisäksi, että on mahdollista, että osaa So.Ge.A.AL:lle myönnetystä rahoituksesta voitaisiin pitää korvauksena SGEI-palveluista. Algheron lentoasema auttaa tarjoamaan lentoliikennepalveluja eristäytyneellä ja vaikeapääsyisellä alueella.

iv)   Päätelmä

| (240) | AMS totesi lopuksi, ettei se ole valtiontuen saaja ja että So.Ge.A.AL ja RAS ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti AMS:ään nähden. |
| --- | --- |

(240)

AMS totesi lopuksi, ettei se ole valtiontuen saaja ja että So.Ge.A.AL ja RAS ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti AMS:ään nähden.

10.3   UNIONCAMEREN HUOMAUTUKSET

| (241) | Unioncamere korostaa, että, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettua taloudellisen toiminnan käsitettä kyseenalaistamatta, toimintaa, joka on sinällään taloudellista, ei voida aina katsoa tarjottavan markkinoilla siinä mielessä, että tällaista toimintaa tarjotaan tai voitaisiin realistisesti tarjota kilpailuolosuhteissa muiden toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(241)

Unioncamere korostaa, että, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettua taloudellisen toiminnan käsitettä kyseenalaistamatta, toimintaa, joka on sinällään taloudellista, ei voida aina katsoa tarjottavan markkinoilla siinä mielessä, että tällaista toimintaa tarjotaan tai voitaisiin realistisesti tarjota kilpailuolosuhteissa muiden toimijoiden kanssa.

| (242) | Unioncamere myöntää, että yksityinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi toteuttanut nyt tarkasteltavia lentoaseman eduksi toteutettuja toimia samankaltaisissa olosuhteissa. Komission olisi kuitenkin otettava huomioon, että lentoasemaan tehdyn julkisen investoinnin taustalla olevat näkökohdat poikkeavat usein yksityisten sijoittajien korostamista näkökohdista. Julkisella sijoittajalla on erilaiset odotukset investoinnin kannattavuudesta ja samalla yleisluonteisemmat tavoitteet, kuten talouden turvaaminen ja alueellinen kehittäminen. Unioncamere myöntää, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisia näkökohtia ei voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa. Se väittää kuitenkin, että Algheron lentoasemalle myönnetyllä tuella ei pyritty pitämään toiminnassa yritystä, joka ei olisi muutoin ollut kilpailukykyinen, vaan tukemaan alueellista kehitystä. Sardinian erityisen maantieteellisen sijainnin vuoksi lentoaseman olemassaolo on viranomaisten ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

(242)

Unioncamere myöntää, että yksityinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi toteuttanut nyt tarkasteltavia lentoaseman eduksi toteutettuja toimia samankaltaisissa olosuhteissa. Komission olisi kuitenkin otettava huomioon, että lentoasemaan tehdyn julkisen investoinnin taustalla olevat näkökohdat poikkeavat usein yksityisten sijoittajien korostamista näkökohdista. Julkisella sijoittajalla on erilaiset odotukset investoinnin kannattavuudesta ja samalla yleisluonteisemmat tavoitteet, kuten talouden turvaaminen ja alueellinen kehittäminen. Unioncamere myöntää, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisia näkökohtia ei voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa analyysissa. Se väittää kuitenkin, että Algheron lentoasemalle myönnetyllä tuella ei pyritty pitämään toiminnassa yritystä, joka ei olisi muutoin ollut kilpailukykyinen, vaan tukemaan alueellista kehitystä. Sardinian erityisen maantieteellisen sijainnin vuoksi lentoaseman olemassaolo on viranomaisten ensisijainen tavoite.

| (243) | Unioncamere toteaa lopuksi, että markkinataloussijoittajaperiaatetta soveltaessaan komission olisi otettava huomioon toimenpiteen tavoite, joka on alueellisen ja taloudellisen kehityksen tukeminen, ”toisin sanoen komission olisi katsottava, että toimenpiteet liittyvät julkisen vallan käyttöön”. |
| --- | --- |

(243)

Unioncamere toteaa lopuksi, että markkinataloussijoittajaperiaatetta soveltaessaan komission olisi otettava huomioon toimenpiteen tavoite, joka on alueellisen ja taloudellisen kehityksen tukeminen, ”toisin sanoen komission olisi katsottava, että toimenpiteet liittyvät julkisen vallan käyttöön”.

| (244) | Unioncamere katsoo, että nyt tarkasteltavien So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutettujen toimien soveltuvuutta olisi arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(244)

Unioncamere katsoo, että nyt tarkasteltavien So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutettujen toimien soveltuvuutta olisi arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c kohdan perusteella.

11.   ITALIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

| (245) | Italia esitti huomautuksia ainoastaan Ryanairin ja Unioncameren huomautuksista. |
| --- | --- |

(245)

Italia esitti huomautuksia ainoastaan Ryanairin ja Unioncameren huomautuksista.

11.1   RYANAIRIN HUOMAUTUKSET

| (246) | Italia totesi Algheron lentoaseman hyväksi toteutetuista toimenpiteistä, että lentoasema toimii syrjäisellä alueella ja siksi ei voida sulkea pois sitä, että lentoaseman tehtävänä on tuottaa SGEI-palveluja. |
| --- | --- |

(246)

Italia totesi Algheron lentoaseman hyväksi toteutetuista toimenpiteistä, että lentoasema toimii syrjäisellä alueella ja siksi ei voida sulkea pois sitä, että lentoaseman tehtävänä on tuottaa SGEI-palveluja.

| (247) | Italia tukee Ryanairin väitettä siitä, että pienten lentoasemien on investoitava tuotemerkkiinsä kannattavuusnäkymiensä turvaamiseksi. Halpalentoyhtiöiden verkkosivustoilla mainostaminen on näin ollen yleinen käytäntö. Italia korostaa lisäksi, että lentoasema on hankkinut samankaltaisia palveluja muilta lentoyhtiöiltä, kuten Germanwingsiltä, Volarelta, Meridianalta ja Alitalialta. |
| --- | --- |

(247)

Italia tukee Ryanairin väitettä siitä, että pienten lentoasemien on investoitava tuotemerkkiinsä kannattavuusnäkymiensä turvaamiseksi. Halpalentoyhtiöiden verkkosivustoilla mainostaminen on näin ollen yleinen käytäntö. Italia korostaa lisäksi, että lentoasema on hankkinut samankaltaisia palveluja muilta lentoyhtiöiltä, kuten Germanwingsiltä, Volarelta, Meridianalta ja Alitalialta.

| (248) | Italia vahvistaa, että AMS:n palvelut on hinnoiteltu markkinahintojen mukaan. Hinnat ovat saatavilla AMS:n verkkosivustolla, ja So.Ge.A.AL:ltä perityt maksut olivat julkistettujen maksujen mukaisia. |
| --- | --- |

(248)

Italia vahvistaa, että AMS:n palvelut on hinnoiteltu markkinahintojen mukaan. Hinnat ovat saatavilla AMS:n verkkosivustolla, ja So.Ge.A.AL:ltä perityt maksut olivat julkistettujen maksujen mukaisia.

| (249) | Italia totesi lopuksi, ettei AMS saanut valtiontukea ja että So.Ge.A.AL ja RAS toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(249)

Italia totesi lopuksi, ettei AMS saanut valtiontukea ja että So.Ge.A.AL ja RAS toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

11.2   UNIONCAMEREN HUOMAUTUKSET

| (250) | Italia on samaa mieltä siitä, että lentoasemaan tehtävien julkisten investointien taustalla ovat usein eri näkökohdat kuin yksityisellä sijoittajalla, sillä julkisilla sijoittajilla on yleisluonteisempia tavoitteita, kuten taloudellinen ja alueellinen kehittäminen. |
| --- | --- |

(250)

Italia on samaa mieltä siitä, että lentoasemaan tehtävien julkisten investointien taustalla ovat usein eri näkökohdat kuin yksityisellä sijoittajalla, sillä julkisilla sijoittajilla on yleisluonteisempia tavoitteita, kuten taloudellinen ja alueellinen kehittäminen.

12.   ARVIOINTI

12.1   So.Ge.A.AL:N HYVÄKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET

12.1.1   Onko kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta?

| (251) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(251)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (252) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen sen määrittämiseksi, ovatko tutkittavat toimenpiteet 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, kaikkien johdanto-osan 251 kappaleessa mainittujen kriteerien on täytyttävä. Tarkemmin sanottuna taloudellinen tuki:






  a) | on jäsenvaltion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista, |
| --- | --- | --- |

(252)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen sen määrittämiseksi, ovatko tutkittavat toimenpiteet 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, kaikkien johdanto-osan 251 kappaleessa mainittujen kriteerien on täytyttävä. Tarkemmin sanottuna taloudellinen tuki:

a)

on jäsenvaltion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista,

| b) | suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, |
| --- | --- |

b)

suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja,

| c) | vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

c)

vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua,

| d) | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

12.1.1.1   Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

| (253) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko So.Ge.A.AL SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (56). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(253)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko So.Ge.A.AL SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (56). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla.

| (254) | Unionin tuomioistuin vahvisti Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossaan, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoaseman infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (57). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (58). |
| --- | --- |

(254)

Unionin tuomioistuin vahvisti Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossaan, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoaseman infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (57). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (58).

| (255) | Komissio muistuttaa siitä, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminnan harjoittaminen olisi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin tuomioistuimet ovat kuitenkin tunnustaneet lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12.12.2000) alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta joulukuun 12 päivästä 2000 alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. Tästä seuraa, että komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty lentoaseman pitäjille ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (59). |
| --- | --- |

(255)

Komissio muistuttaa siitä, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminnan harjoittaminen olisi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin tuomioistuimet ovat kuitenkin tunnustaneet lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12.12.2000) alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta joulukuun 12 päivästä 2000 alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. Tästä seuraa, että komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty lentoaseman pitäjille ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (59).

| (256) | Siksi komissio katsoo, että 12 päivästä joulukuuta 2000 alkaen So.Ge.A.AL harjoitti taloudellista toimintaa ja että se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Komissio arvioi siten, täyttävätkö 12 päivänä joulukuuta 2000 alkaen myönnetyt toimenpiteet valtiontukea koskevat edellytykset ja, jos toimenpiteitä voidaan pitää valtiontukena, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio ei kuitenkaan kyseenalaista toimenpiteitä, joista on päätetty ennen 12 päivää joulukuuta 2000, ja siksi niitä ei ole tarpeen arvioida tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(256)

Siksi komissio katsoo, että 12 päivästä joulukuuta 2000 alkaen So.Ge.A.AL harjoitti taloudellista toimintaa ja että se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Komissio arvioi siten, täyttävätkö 12 päivänä joulukuuta 2000 alkaen myönnetyt toimenpiteet valtiontukea koskevat edellytykset ja, jos toimenpiteitä voidaan pitää valtiontukena, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio ei kuitenkaan kyseenalaista toimenpiteitä, joista on päätetty ennen 12 päivää joulukuuta 2000, ja siksi niitä ei ole tarpeen arvioida tässä päätöksessä.

| (257) | Italia on toimittanut tietoa pääomamenoista (myös infrastruktuurin, laitteistojen, varusteiden ja korjaustöiden rahoituksesta), joihin oli sitouduttu ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (ks. johdanto-osan 84 kappale). Komissio päättelee tämän perusteella, ettei se voi tutkia ja kyseenalaistaa 25 431 706,16 euron suuruista määrää, josta päätettiin ennen kyseistä päivämäärää. |
| --- | --- |

(257)

Italia on toimittanut tietoa pääomamenoista (myös infrastruktuurin, laitteistojen, varusteiden ja korjaustöiden rahoituksesta), joihin oli sitouduttu ennen 12 päivää joulukuuta 2000 (ks. johdanto-osan 84 kappale). Komissio päättelee tämän perusteella, ettei se voi tutkia ja kyseenalaistaa 25 431 706,16 euron suuruista määrää, josta päätettiin ennen kyseistä päivämäärää.

12.1.1.2   Yleisen edun mukaiset tehtävät

| (258) | Vaikka So.Ge.A.AL:n on katsottava olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys ainakin 12 päivästä joulukuuta 2000 alkaen, on muistutettava siitä, että kaikki lentoaseman pitäjän harjoittama toiminta ei välttämättä ole taloudellista toimintaa (60). |
| --- | --- |

(258)

Vaikka So.Ge.A.AL:n on katsottava olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys ainakin 12 päivästä joulukuuta 2000 alkaen, on muistutettava siitä, että kaikki lentoaseman pitäjän harjoittama toiminta ei välttämättä ole taloudellista toimintaa (60).

| (259) | Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(259)

Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

| (260) | Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (61). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (62). |
| --- | --- |

(260)

Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (61). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (62).

| (261) | Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei saa kuitenkaan aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoasemien ja lentoaseman pitäjien välillä. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (63). Sen vuoksi jos tietyn oikeusjärjestyksen mukaan on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien on vastattava tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas muilla lentoyhtiöillä tai lentoaseman pitäjillä, jotka tarjoavat samoja palveluja samojen viranomaisten puolesta, ei ole tätä velvoitetta, jälkimmäiset voivat saada etua, vaikka kyseiset palvelut katsotaan muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi (64). |
| --- | --- |

(261)

Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei saa kuitenkaan aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoasemien ja lentoaseman pitäjien välillä. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (63). Sen vuoksi jos tietyn oikeusjärjestyksen mukaan on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien on vastattava tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas muilla lentoyhtiöillä tai lentoaseman pitäjillä, jotka tarjoavat samoja palveluja samojen viranomaisten puolesta, ei ole tätä velvoitetta, jälkimmäiset voivat saada etua, vaikka kyseiset palvelut katsotaan muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi (64).

| (262) | Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Italia väitti 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessään, että So.Ge.A.AL harjoitti tiettyjä yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Italia totesi etenkin, että kustannusten (investointikustannukset tai toimintamenot), joita aiheutuu lentoasemille annetusta velvoitteesta asettaa ENAC:n ja muiden paikallisten julkisten laitosten (ilmarajoilla toimivat poliisiviranomaiset, tullilaitos, Punainen Risti, palokunta, poliisiviranomaiset) saataville lentoaseman tiloja ja vastata näiden tilojen hallinto- ja ylläpitokustannuksista, on katsottava liittyvän yleisen edun mukaisiin tehtäviin. Tällaisesta velvoitteesta säädetään kansallisessa lainsäädännössä, ja sitä sovelletaan kaikkiin lentoaseman pitäjiin Italiassa. Italian mukaan So.Ge.A.AL:lle aiheutui vuosina 2000–2010 kyseisten alojen ylläpidosta kustannuksia yhteensä 2 776 073 euroa (65). |
| --- | --- |

(262)

Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Italia väitti 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessään, että So.Ge.A.AL harjoitti tiettyjä yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Italia totesi etenkin, että kustannusten (investointikustannukset tai toimintamenot), joita aiheutuu lentoasemille annetusta velvoitteesta asettaa ENAC:n ja muiden paikallisten julkisten laitosten (ilmarajoilla toimivat poliisiviranomaiset, tullilaitos, Punainen Risti, palokunta, poliisiviranomaiset) saataville lentoaseman tiloja ja vastata näiden tilojen hallinto- ja ylläpitokustannuksista, on katsottava liittyvän yleisen edun mukaisiin tehtäviin. Tällaisesta velvoitteesta säädetään kansallisessa lainsäädännössä, ja sitä sovelletaan kaikkiin lentoaseman pitäjiin Italiassa. Italian mukaan So.Ge.A.AL:lle aiheutui vuosina 2000–2010 kyseisten alojen ylläpidosta kustannuksia yhteensä 2 776 073 euroa (65).

| (263) | Komissio katsoo, että tällaisten kustannusten voidaan yleensä katsoa liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin. Komissio panee kuitenkin tässä tapauksessa merkille, että kansallisessa lainsäädännössä ei säädetä lentoaseman pitäjien oikeudesta saada korvausta tällaisista toiminnoista aiheutuneisiin kustannuksiin. Sovellettavan oikeusjärjestelmän mukaan Italian lentoasemien on siten yleensä vastattava itse asiaan liittyvistä kustannuksista. Näin ollen johdanto-osan 262 kappaleessa mainittujen toimien toteuttamisen edellyttämien alueiden ja tilojen saataville asettamiseen ja ylläpitoon liittyvien kustannusten olisi katsottava olevan lentoaseman pitäjien tavanomaisia toimintakustannuksia (66). Siksi (johdanto-osan 48 kappaleessa mainitut) toimintakustannukset ja (johdanto-osan 49 kappaleessa mainitut) investointikustannukset, jotka liittyvät johdanto-osan 262 kappaleessa mainittujen toimien toteuttamiseen varattujen tilojen saataville asettamiseen ja ylläpitoon, eivät ole yleisen edun mukaisista tehtävistä aiheutuvia kustannuksia, ja viranomaisten tällaisille kustannuksille antama rahoitus voi olla So.Ge.A.AL:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(263)

Komissio katsoo, että tällaisten kustannusten voidaan yleensä katsoa liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin. Komissio panee kuitenkin tässä tapauksessa merkille, että kansallisessa lainsäädännössä ei säädetä lentoaseman pitäjien oikeudesta saada korvausta tällaisista toiminnoista aiheutuneisiin kustannuksiin. Sovellettavan oikeusjärjestelmän mukaan Italian lentoasemien on siten yleensä vastattava itse asiaan liittyvistä kustannuksista. Näin ollen johdanto-osan 262 kappaleessa mainittujen toimien toteuttamisen edellyttämien alueiden ja tilojen saataville asettamiseen ja ylläpitoon liittyvien kustannusten olisi katsottava olevan lentoaseman pitäjien tavanomaisia toimintakustannuksia (66). Siksi (johdanto-osan 48 kappaleessa mainitut) toimintakustannukset ja (johdanto-osan 49 kappaleessa mainitut) investointikustannukset, jotka liittyvät johdanto-osan 262 kappaleessa mainittujen toimien toteuttamiseen varattujen tilojen saataville asettamiseen ja ylläpitoon, eivät ole yleisen edun mukaisista tehtävistä aiheutuvia kustannuksia, ja viranomaisten tällaisille kustannuksille antama rahoitus voi olla So.Ge.A.AL:lle myönnettyä valtiontukea.

12.1.1.3   Valtion varat ja valtion toimenpide

| (264) | Kuten Stardust Marine -tuomiossa on todettu, valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista rahoitettu etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla (67). Jäsenvaltioiden alueviranomaisten (hajautetun hallinnon, osavaltioiden, alueellisten tai muiden yksikköjen) varojen katsotaan olevan valtion varoja SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa (68). Lisäksi tällaisten yksikköjen, niiden oikeudellisesta asemasta ja nimityksestä riippumatta, toteuttamat toimenpiteet kuuluvat samalla tavalla kuin keskushallintoviranomaisten toteuttamat toimenpiteet 107 artiklan soveltamisalaan (69). |
| --- | --- |

(264)

Kuten Stardust Marine -tuomiossa on todettu, valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista rahoitettu etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla (67). Jäsenvaltioiden alueviranomaisten (hajautetun hallinnon, osavaltioiden, alueellisten tai muiden yksikköjen) varojen katsotaan olevan valtion varoja SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa (68). Lisäksi tällaisten yksikköjen, niiden oikeudellisesta asemasta ja nimityksestä riippumatta, toteuttamat toimenpiteet kuuluvat samalla tavalla kuin keskushallintoviranomaisten toteuttamat toimenpiteet 107 artiklan soveltamisalaan (69).

| (265) | Tässä tapauksessa So.Ge.A.AL:n RAS:ltä varustusta ja korjaustöitä (toimenpide 2) varten saamat tuet myönnettiin suoraan alueellisesta talousarviosta, ja siksi niitä on pidettävä valtion varoina ja valtion toimenpiteenä. Vastaavasti valtion lentoaseman infrastruktuurille ja RAS:n Algheron lentoaseman laitteistoille myöntämä osarahoitus rahoitettiin suoraan valtion varoista. |
| --- | --- |

(265)

Tässä tapauksessa So.Ge.A.AL:n RAS:ltä varustusta ja korjaustöitä (toimenpide 2) varten saamat tuet myönnettiin suoraan alueellisesta talousarviosta, ja siksi niitä on pidettävä valtion varoina ja valtion toimenpiteenä. Vastaavasti valtion lentoaseman infrastruktuurille ja RAS:n Algheron lentoaseman laitteistoille myöntämä osarahoitus rahoitettiin suoraan valtion varoista.

| (266) | Koska So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat eli Sassarin kauppakamari, Sassarin maakunta, Sassarin kunta, Algheron kunta, RAS ja SFIRS toteuttivat ja siten rahoittivat vuosina 2000–2010 viisi pääomanlisäystä (toimenpide 1), joiden arvo oli yhteensä 31 086 398 euroa, on katsottava, että ne rahoitettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(266)

Koska So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat eli Sassarin kauppakamari, Sassarin maakunta, Sassarin kunta, Algheron kunta, RAS ja SFIRS toteuttivat ja siten rahoittivat vuosina 2000–2010 viisi pääomanlisäystä (toimenpide 1), joiden arvo oli yhteensä 31 086 398 euroa, on katsottava, että ne rahoitettiin valtion varoista.

| (267) | On tarkasteltava erikseen, olivatko valtion varoista tehdyt siirrot myös valtion toteuttama toimenpide. Sassarin kauppakamarin, Sassarin maakunnan, Sassarin kunnan, Algheron kunnan ja RAS:n – viranomaisina tai itsenäisinä paikallisina julkisoikeudellisina laitoksina, jotka ovat osa julkishallintoa ja joille on osoitettu lainsäädännössä yleisen edun mukaisia tehtäviä (kuten Sassarin kauppakamarille) – tekemät päätökset ovat valtion toteuttamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(267)

On tarkasteltava erikseen, olivatko valtion varoista tehdyt siirrot myös valtion toteuttama toimenpide. Sassarin kauppakamarin, Sassarin maakunnan, Sassarin kunnan, Algheron kunnan ja RAS:n – viranomaisina tai itsenäisinä paikallisina julkisoikeudellisina laitoksina, jotka ovat osa julkishallintoa ja joille on osoitettu lainsäädännössä yleisen edun mukaisia tehtäviä (kuten Sassarin kauppakamarille) – tekemät päätökset ovat valtion toteuttamia toimenpiteitä.

| (268) | SFIRS:stä on todettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, johtuuko julkisen yrityksen toteuttama toimenpide valtiosta, voidaan todeta ”elimellisten” tai ”rakenteellisten” seikkojen perusteella tai osoittamalla, että valtio on ollut osallinen tai että on epätodennäköistä, ettei se osallistunut päätöksentekoon, joka johti konkreettiseen toimenpiteeseen. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti esimerkinomaisesti muita mahdollisia seikkoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa, johtuuko kyseinen toimenpide valtiosta, kuten (70):






  a) | se, että yrityksen, jonka kautta tuet myönnettiin, oli otettava huomioon valtion elinten antamat toimintaohjeet; |
| --- | --- | --- |

(268)

SFIRS:stä on todettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, johtuuko julkisen yrityksen toteuttama toimenpide valtiosta, voidaan todeta ”elimellisten” tai ”rakenteellisten” seikkojen perusteella tai osoittamalla, että valtio on ollut osallinen tai että on epätodennäköistä, ettei se osallistunut päätöksentekoon, joka johti konkreettiseen toimenpiteeseen. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti esimerkinomaisesti muita mahdollisia seikkoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa, johtuuko kyseinen toimenpide valtiosta, kuten (70):

a)

se, että yrityksen, jonka kautta tuet myönnettiin, oli otettava huomioon valtion elinten antamat toimintaohjeet;

| b) | julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen; |
| --- | --- |

b)

julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen;

| c) | yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa; |
| --- | --- |

c)

yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa;

| d) | yrityksen oikeudellinen asema (eli se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä); |
| --- | --- |

d)

yrityksen oikeudellinen asema (eli se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä);

| e) | viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä; tai |
| --- | --- |

e)

viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä; tai

| f) | muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat olleet osallisia toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. |
| --- | --- |

f)

muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat olleet osallisia toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.

| (269) | Tässä asiassa tehdyssä tutkinnassa vahvistettiin komission alustava arvio siitä, että pääomanlisäysten on katsottava johtuvan valtiosta ja että SFIRS ei osallistunut tarkasteltaviin pääomanlisäyksiin ainoastaan voiton maksimointiin liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(269)

Tässä asiassa tehdyssä tutkinnassa vahvistettiin komission alustava arvio siitä, että pääomanlisäysten on katsottava johtuvan valtiosta ja että SFIRS ei osallistunut tarkasteltaviin pääomanlisäyksiin ainoastaan voiton maksimointiin liittyvistä syistä.

| (270) | SFIRS perustettiin RAS:n sijoitusyhtiöksi, jonka tehtävänä on laatia suunnitelmat ja suuntaviivat alueen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. SFIRS:n päätavoitteena ei siten ole voiton maksimointi, vaan sen tehtävänä on toimia RAS:n välineenä, jolla edistetään Sardinian taloudellista kehitystä. So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien 30 päivänä huhtikuuta 2004 pidetyssä kokouksessa RAS:n edustaja hylkäsi lentoaseman pitäjän vuonna 2003 kirjaamat liiketoiminnan tappiot lentoaseman alueellisen strategisen aseman vuoksi (71). Tämä osoittaa, että lentoaseman kehittäminen oli RAS:lle erityisen tärkeää, ja se pyrki tähän tavoitteeseen sijoitusvälineensä SFIRS:n avulla yhdessä So.Ge.A.AL:n muiden julkisten osakkaiden kanssa. Lisäksi SFIRS:n toimenpide toteutettiin samanaikaisesti muiden julkisten osakkeiden toimenpiteiden kanssa. |
| --- | --- |

(270)

SFIRS perustettiin RAS:n sijoitusyhtiöksi, jonka tehtävänä on laatia suunnitelmat ja suuntaviivat alueen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. SFIRS:n päätavoitteena ei siten ole voiton maksimointi, vaan sen tehtävänä on toimia RAS:n välineenä, jolla edistetään Sardinian taloudellista kehitystä. So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien 30 päivänä huhtikuuta 2004 pidetyssä kokouksessa RAS:n edustaja hylkäsi lentoaseman pitäjän vuonna 2003 kirjaamat liiketoiminnan tappiot lentoaseman alueellisen strategisen aseman vuoksi (71). Tämä osoittaa, että lentoaseman kehittäminen oli RAS:lle erityisen tärkeää, ja se pyrki tähän tavoitteeseen sijoitusvälineensä SFIRS:n avulla yhdessä So.Ge.A.AL:n muiden julkisten osakkaiden kanssa. Lisäksi SFIRS:n toimenpide toteutettiin samanaikaisesti muiden julkisten osakkeiden toimenpiteiden kanssa.

| (271) | Siksi komissio päättelee, että pääomanlisäyksiin liittyi valtion varoja ja että kyseessä on valtion toteuttama toimenpide. Komissio toteaa myös, ettei Italia ole vastustanut tätä tutkinnassa esitettyä päätelmää. |
| --- | --- |

(271)

Siksi komissio päättelee, että pääomanlisäyksiin liittyi valtion varoja ja että kyseessä on valtion toteuttama toimenpide. Komissio toteaa myös, ettei Italia ole vastustanut tätä tutkinnassa esitettyä päätelmää.

12.1.1.4   Taloudellinen etu

| (272) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (72). SGEI-palvelujen tuottamisesta aiheutuneiden kustannusten rahoittaminen ei tuo saajalle sellaista taloudellista etua, että Altmark-tuomiossa (73) vahvistetut edellytykset täyttyisivät (ks. johdanto-osan 273–278 kappale). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (74). Komissio arvioi ensin, täyttävätkö kyseiset toimenpiteet (toimenpiteet 1, 2 ja 3) Altmark-tuomiossa vahvistetut edellytykset, ja analysoi sen jälkeen, onko ne myönnetty tavanomaisissa markkinaolosuhteissa markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(272)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (72). SGEI-palvelujen tuottamisesta aiheutuneiden kustannusten rahoittaminen ei tuo saajalle sellaista taloudellista etua, että Altmark-tuomiossa (73) vahvistetut edellytykset täyttyisivät (ks. johdanto-osan 273–278 kappale). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (74). Komissio arvioi ensin, täyttävätkö kyseiset toimenpiteet (toimenpiteet 1, 2 ja 3) Altmark-tuomiossa vahvistetut edellytykset, ja analysoi sen jälkeen, onko ne myönnetty tavanomaisissa markkinaolosuhteissa markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

12.1.1.4.1   Altmark-tuomion kriteerit eivät täyty

| (273) | So.Ge.A.AL väitti tutkinnan aikana, että sille oli annettu tehtäväksi tuottaa SGEI-palveluja. So.Ge.A.AL:n mukaan se täytti julkisen palvelun velvoitteita, jotka on vahvistettu toimilupasopimuksessa (ks. johdanto-osan 173–176 kappale). |
| --- | --- |

(273)

So.Ge.A.AL väitti tutkinnan aikana, että sille oli annettu tehtäväksi tuottaa SGEI-palveluja. So.Ge.A.AL:n mukaan se täytti julkisen palvelun velvoitteita, jotka on vahvistettu toimilupasopimuksessa (ks. johdanto-osan 173–176 kappale).

| (274) | Italia ei sen sijaan väittänyt vuoden 2012 päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että lentoaseman tai sen joidenkin toimintojen yleinen hallinnointi olisi SGEI-palvelu ja että tutkittavat toimenpiteet olisivat korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Vastauksena Ryanairin tutkinnan aikana esittämiin huomautuksiin Italia on pelkästään vahvistanut, ettei voida sulkea pois sitä, että lentoaseman pitäjä tarjoaa julkisia palveluja (ks. johdanto-osan 246 kappale). Italia totesi – RAS:n puolesta – tutkintamenettelyn loppupuolella vastauksena komission esittämään tietopyyntöön, että So.Ge.A.AL tuottaa tosiasiassa sille tehtäväksi annettuja SGEI-palveluja, jotka koskevat:






  a) | lentoaseman pitoa So.Ge.A.AL:n ja valtion tekemien eri toimilupasopimusten pohjalta; |
| --- | --- | --- |

(274)

Italia ei sen sijaan väittänyt vuoden 2012 päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että lentoaseman tai sen joidenkin toimintojen yleinen hallinnointi olisi SGEI-palvelu ja että tutkittavat toimenpiteet olisivat korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Vastauksena Ryanairin tutkinnan aikana esittämiin huomautuksiin Italia on pelkästään vahvistanut, ettei voida sulkea pois sitä, että lentoaseman pitäjä tarjoaa julkisia palveluja (ks. johdanto-osan 246 kappale). Italia totesi – RAS:n puolesta – tutkintamenettelyn loppupuolella vastauksena komission esittämään tietopyyntöön, että So.Ge.A.AL tuottaa tosiasiassa sille tehtäväksi annettuja SGEI-palveluja, jotka koskevat:

a)

lentoaseman pitoa So.Ge.A.AL:n ja valtion tekemien eri toimilupasopimusten pohjalta;

| b) | lentoaseman infrastruktuuria sen rahoittamista julkisista varoista koskevien eri säädösten pohjalta. |
| --- | --- |

b)

lentoaseman infrastruktuuria sen rahoittamista julkisista varoista koskevien eri säädösten pohjalta.

| (275) | Jos yritykselle on annettu tehtäväksi SGEI-palvelujen tuottaminen, sen toteamiseksi, ovatko arvioitavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu, komission on tutkittava Altmark-tuomiossa vahvistettujen edellytysten täyttymistä. Nämä edellytykset ovat tiivistetysti seuraavat:






  a) | edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (”ensimmäinen Altmark-kriteeri”); |
| --- | --- | --- |

(275)

Jos yritykselle on annettu tehtäväksi SGEI-palvelujen tuottaminen, sen toteamiseksi, ovatko arvioitavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu, komission on tutkittava Altmark-tuomiossa vahvistettujen edellytysten täyttymistä. Nämä edellytykset ovat tiivistetysti seuraavat:

a)

edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (”ensimmäinen Altmark-kriteeri”);

| b) | parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (”toinen Altmark-kriteeri”); |
| --- | --- |

b)

parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (”toinen Altmark-kriteeri”);

| c) | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan kattaa kokonaan tai osittain ne kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (”kolmas Altmark-kriteeri”); |
| --- | --- |

c)

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan kattaa kokonaan tai osittain ne kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (”kolmas Altmark-kriteeri”);

| d) | kun SGEI-palveluja ei ole annettu yrityksen tehtäväksi julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (”neljäs Altmark-kriteeri”). |
| --- | --- |

d)

kun SGEI-palveluja ei ole annettu yrityksen tehtäväksi julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (”neljäs Altmark-kriteeri”).

| (276) | Komissio arvioi ensin toisen Altmark-kriteerin täyttymistä. Koska Altmark-kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jonkin kriteerin täyttymättä jäämisen perusteella voidaan päätellä, että edun olemassaoloa ei voida sulkea pois tämän testin pohjalta, vaikka So.Ge.A.AL:n tuottamien palvelujen katsottaisiin olevan SGEI-palveluja. |
| --- | --- |

(276)

Komissio arvioi ensin toisen Altmark-kriteerin täyttymistä. Koska Altmark-kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jonkin kriteerin täyttymättä jäämisen perusteella voidaan päätellä, että edun olemassaoloa ei voida sulkea pois tämän testin pohjalta, vaikka So.Ge.A.AL:n tuottamien palvelujen katsottaisiin olevan SGEI-palveluja.

| (277) | Tässä tapauksessa parametreja, joiden perusteella lasketaan lentoaseman pitäjälle SGEI-palvelujen tuottamisesta maksettava korvaus, ei vahvistettu etukäteen. Toimilupasopimuksessa ei tosiasiassa viitata lainkaan korvaukseen, jonka valtio myöntäisi lentoaseman pitäjälle lentoasemapalvelujen tuottamisesta. Tämä yksistään riittää sen toteamiseen, ettei toinen Altmark-kriteeri täyty tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(277)

Tässä tapauksessa parametreja, joiden perusteella lasketaan lentoaseman pitäjälle SGEI-palvelujen tuottamisesta maksettava korvaus, ei vahvistettu etukäteen. Toimilupasopimuksessa ei tosiasiassa viitata lainkaan korvaukseen, jonka valtio myöntäisi lentoaseman pitäjälle lentoasemapalvelujen tuottamisesta. Tämä yksistään riittää sen toteamiseen, ettei toinen Altmark-kriteeri täyty tässä tapauksessa.

| (278) | Koska neljä Altmark-kriteeriä eivät täyty tässä tapauksessa kumulatiivisesti, komissio katsoo, ettei etua voida sulkea pois tämän testin perusteella, vaikka So.Ge.A.AL:n tuottamien palvelujen katsottaisiin olevan SGEI-palveluja. |
| --- | --- |

(278)

Koska neljä Altmark-kriteeriä eivät täyty tässä tapauksessa kumulatiivisesti, komissio katsoo, ettei etua voida sulkea pois tämän testin perusteella, vaikka So.Ge.A.AL:n tuottamien palvelujen katsottaisiin olevan SGEI-palveluja.

12.2.1.4.1   Markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattaminen

| (279) | Komissio muistuttaa lisäksi, että ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (75). |
| --- | --- |

(279)

Komissio muistuttaa lisäksi, että ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (75).

| (280) | Sen toteamiseksi, onko Algheron lentoaseman saamasta julkisesta rahoituksesta koitunut So.Ge.A.AL sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava rahoituksen myöntäneiden viranomaisten käyttäytymistä sellaisen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen, jota ohjaavat tuottonäkymät (76). |
| --- | --- |

(280)

Sen toteamiseksi, onko Algheron lentoaseman saamasta julkisesta rahoituksesta koitunut So.Ge.A.AL sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava rahoituksen myöntäneiden viranomaisten käyttäytymistä sellaisen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen, jota ohjaavat tuottonäkymät (76).

| (281) | Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, lukuun ottamatta vaikutuksia toimenpiteet myöntäneiden julkisten yksikköjen odotettavissa olevaan tuottoon. Yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisessa merkityksellistä on se, ”olisiko yksityinen osakas tehnyt samankaltaisissa olosuhteissa vastaavanlaisen pääomankorotuksen tuotto-odotusten perusteella ja ottamatta huomioon yhteiskunnallisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia näkökohtia” (77). |
| --- | --- |

(281)

Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, lukuun ottamatta vaikutuksia toimenpiteet myöntäneiden julkisten yksikköjen odotettavissa olevaan tuottoon. Yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisessa merkityksellistä on se, ”olisiko yksityinen osakas tehnyt samankaltaisissa olosuhteissa vastaavanlaisen pääomankorotuksen tuotto-odotusten perusteella ja ottamatta huomioon yhteiskunnallisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia näkökohtia” (77).

| (282) | Stardust Marine -tuomiossa todetaan, että ”sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (78). |
| --- | --- |

(282)

Stardust Marine -tuomiossa todetaan, että ”sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (78).

| (283) | Lisäksi asiassa EDF annetussa tuomiossa todetaan, että ”kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (79). |
| --- | --- |

(283)

Lisäksi asiassa EDF annetussa tuomiossa todetaan, että ”kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (79).

| (284) | Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on siten tarkasteltava ajankohtaa, jolloin julkisten varojen myöntämistä So.Ge.A.AL:lle koskevat päätökset tehtiin. Komission olisi lähtökohtaisesti otettava investointipäätösten tuottohakuisuutta koskevan arviointinsa pohjaksi ne tiedot ja olettamukset, jotka olivat viranomaisten saatavilla, kun rahoituksen myöntämistä So.Ge.A.AL:lle koskevat päätökset tehtiin. Ilmailun suuntaviivojen 63 kohdassa todetaan, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloussijoittajatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Vaikka tämä kriteeri ilmentää markkinataloussijoittajatestin logiikkaa, se on esitetty vasta hiljattain ja sillä viitataan yksittäisiin järjestelyihin eikä niinkään liiketoimintaan kokonaisuudessaan, kuten yleensä markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa. Siksi komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista järjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen. |
| --- | --- |

(284)

Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on siten tarkasteltava ajankohtaa, jolloin julkisten varojen myöntämistä So.Ge.A.AL:lle koskevat päätökset tehtiin. Komission olisi lähtökohtaisesti otettava investointipäätösten tuottohakuisuutta koskevan arviointinsa pohjaksi ne tiedot ja olettamukset, jotka olivat viranomaisten saatavilla, kun rahoituksen myöntämistä So.Ge.A.AL:lle koskevat päätökset tehtiin. Ilmailun suuntaviivojen 63 kohdassa todetaan, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloussijoittajatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Vaikka tämä kriteeri ilmentää markkinataloussijoittajatestin logiikkaa, se on esitetty vasta hiljattain ja sillä viitataan yksittäisiin järjestelyihin eikä niinkään liiketoimintaan kokonaisuudessaan, kuten yleensä markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa. Siksi komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista järjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen.

i)   Lentoaseman infrastruktuurin (varustus ja korjaustyöt mukaan luettuina) ja laitteistojen rahoittaminen

| (285) | Kuten johdanto-osan 81 kappaleessa todetaan, komissio on analysoinut tämän päätöksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa infrastruktuurille ja laitteistoille (toimenpide 3) annettua tukea sekä varustuksille ja korjaustöille annettua rahoitusta (toimenpide 2) yhtenä toimenpiteiden sarjana, jolla rahoitetaan infrastruktuurin ja laitteistojen rakentamista ja parantamista. |
| --- | --- |

(285)

Kuten johdanto-osan 81 kappaleessa todetaan, komissio on analysoinut tämän päätöksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa infrastruktuurille ja laitteistoille (toimenpide 3) annettua tukea sekä varustuksille ja korjaustöille annettua rahoitusta (toimenpide 2) yhtenä toimenpiteiden sarjana, jolla rahoitetaan infrastruktuurin ja laitteistojen rakentamista ja parantamista.

| (286) | Lentoaseman rakentamiseen ja toiminnan harjoittamiseen liittyvät kustannukset, investointikustannukset mukaan luettuina, ovat yleensä lentoaseman pitäjän menoja, joten näiden kustannusten osittainen rahoittaminen keventää sen vastuulla tavallisesti olevia rasitteita. |
| --- | --- |

(286)

Lentoaseman rakentamiseen ja toiminnan harjoittamiseen liittyvät kustannukset, investointikustannukset mukaan luettuina, ovat yleensä lentoaseman pitäjän menoja, joten näiden kustannusten osittainen rahoittaminen keventää sen vastuulla tavallisesti olevia rasitteita.

| (287) | Olisi arvioitava, saattoivatko viranomaiset kohtuudella odottaa saavansa investoinneilleen tuottoa siinä muodossa ja siinä laajuudessa, että nämä investoinnit ovat kannattavia, kun ne myönsivät investointitukia Algheron lentoaseman infrastruktuurien, laitteistojen, varusteiden ja korjaustöiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(287)

Olisi arvioitava, saattoivatko viranomaiset kohtuudella odottaa saavansa investoinneilleen tuottoa siinä muodossa ja siinä laajuudessa, että nämä investoinnit ovat kannattavia, kun ne myönsivät investointitukia Algheron lentoaseman infrastruktuurien, laitteistojen, varusteiden ja korjaustöiden rahoittamiseksi.

| (288) | Italia ei väittänyt nimenomaisesti, että investointituet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Italia ei myöskään esittänyt liiketoimintasuunnitelmaa, joka olisi sisältänyt investointitukien odotettua kannattavuutta koskevat laskelmat, jotka olisi laadittu joko etukäteen tai kyseisenä ajankohtana saatavilla olleiden tietojen tai ennakoitavissa olleiden kehityssuuntausten perusteella. |
| --- | --- |

(288)

Italia ei väittänyt nimenomaisesti, että investointituet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Italia ei myöskään esittänyt liiketoimintasuunnitelmaa, joka olisi sisältänyt investointitukien odotettua kannattavuutta koskevat laskelmat, jotka olisi laadittu joko etukäteen tai kyseisenä ajankohtana saatavilla olleiden tietojen tai ennakoitavissa olleiden kehityssuuntausten perusteella.

| (289) | Valtion myöntämien avustusten osalta on huomautettava, että vastineena oikeudestaan hallinnoida lentoaseman infrastruktuuria So.Ge.A.AL maksaa valtiolle toimilupamaksua. Italia totesi, että lentoaseman pitäjien toimilupamaksut määritetään liikennemäärien perusteella, eikä niillä ole tarkoitus korvata valtion investointeja lentoaseman infrastruktuuriin. Ei ole mitään viitteitä siitä, että rahoittaessaan tiettyjä Algheron lentoaseman investointeja valtio saattoi odottaa liikenteen määrän lisääntyvän ja vastaavasti toimilupamaksujen kasvavan sellaisessa määrin, että sen kulut ovat kannattavia. |
| --- | --- |

(289)

Valtion myöntämien avustusten osalta on huomautettava, että vastineena oikeudestaan hallinnoida lentoaseman infrastruktuuria So.Ge.A.AL maksaa valtiolle toimilupamaksua. Italia totesi, että lentoaseman pitäjien toimilupamaksut määritetään liikennemäärien perusteella, eikä niillä ole tarkoitus korvata valtion investointeja lentoaseman infrastruktuuriin. Ei ole mitään viitteitä siitä, että rahoittaessaan tiettyjä Algheron lentoaseman investointeja valtio saattoi odottaa liikenteen määrän lisääntyvän ja vastaavasti toimilupamaksujen kasvavan sellaisessa määrin, että sen kulut ovat kannattavia.

| (290) | Komissio katsoo, että infrastruktuurihankkeisiin liittyvien luontaisten ja merkittävien epävarmuustekijöiden vuoksi valtion investointituet eivät vastaa analyysia, jonka harkitseva sijoittaja olisi tehnyt tällaisissa hankkeissa. Koska ei ole viitteitä siitä, että myönnetystä rahoituksesta odotettiin tavanomaista tuottoa, komissio katsoo, että valtion 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen myöntämä rahoitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että siitä koitui etua lentoaseman pitäjälle. |
| --- | --- |

(290)

Komissio katsoo, että infrastruktuurihankkeisiin liittyvien luontaisten ja merkittävien epävarmuustekijöiden vuoksi valtion investointituet eivät vastaa analyysia, jonka harkitseva sijoittaja olisi tehnyt tällaisissa hankkeissa. Koska ei ole viitteitä siitä, että myönnetystä rahoituksesta odotettiin tavanomaista tuottoa, komissio katsoo, että valtion 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen myöntämä rahoitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että siitä koitui etua lentoaseman pitäjälle.

| (291) | Myöskään laitteistoja varten myönnetty julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, sillä liiketoimintasuunnitelmaa ei ollut laadittu etukäteen eikä taustalla olevista kannattavuusolettamuksista ollut tehty herkkyysanalyysia, joka olisi osoittanut, minkälaista tuottoa RAS olisi kohtuudella voinut odottaa saavansa So.Ge.A.AL:lle myöntämistään investointituista. Ei ole selvää, että RAS olisi voinut ylipäätään odottaa tuottoa, sillä, toisin kuin valtio, se ei saa So.Ge.A.AL:ltä toimilupamaksuja. |
| --- | --- |

(291)

Myöskään laitteistoja varten myönnetty julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, sillä liiketoimintasuunnitelmaa ei ollut laadittu etukäteen eikä taustalla olevista kannattavuusolettamuksista ollut tehty herkkyysanalyysia, joka olisi osoittanut, minkälaista tuottoa RAS olisi kohtuudella voinut odottaa saavansa So.Ge.A.AL:lle myöntämistään investointituista. Ei ole selvää, että RAS olisi voinut ylipäätään odottaa tuottoa, sillä, toisin kuin valtio, se ei saa So.Ge.A.AL:ltä toimilupamaksuja.

| (292) | Vaikka oletettaisiinkin, että sen mahdollisesti saamia osinkoja ja sille pääosakkaana kuuluvien So.Ge.A.AL:n osakkeiden arvon mahdollista kasvua voitaisiin pitää taloudellisten tuottojen mahdollisena lähteenä, joka voidaan ottaa huomioon tässä yhteydessä markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa (80), lisäksi riittää, kun todetaan, että So.Ge.A.AL:lle oli aiheutunut merkittäviä tappioita jokaisena vuonna tutkinnan kohteena olevan ajanjakson aikana (vuodesta 2000 alkaen). Sen enempää valtio kuin RAS:kään eivät siten voineet kohtuudella odottaa, että niiden mainittuna ajanjaksona Algheron lentoaseman infrastruktuurille tai laitteille myöntämä rahoitus parantaisi So.Ge.A.AL:n taloudellista tilannetta siinä määrin, että tämä maksaisi riittävästi osinkoja, tai että So.Ge.A.AL:n osakkeiden arvo kasvaisi myönnetyn rahoituksen johdosta niin, että julkisesta rahoituksesta tulisi kannattavaa. Italia ja kolmannet osapuolet eivät ole esittäneet todisteita siitä, että asia olisi näin. |
| --- | --- |

(292)

Vaikka oletettaisiinkin, että sen mahdollisesti saamia osinkoja ja sille pääosakkaana kuuluvien So.Ge.A.AL:n osakkeiden arvon mahdollista kasvua voitaisiin pitää taloudellisten tuottojen mahdollisena lähteenä, joka voidaan ottaa huomioon tässä yhteydessä markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa (80), lisäksi riittää, kun todetaan, että So.Ge.A.AL:lle oli aiheutunut merkittäviä tappioita jokaisena vuonna tutkinnan kohteena olevan ajanjakson aikana (vuodesta 2000 alkaen). Sen enempää valtio kuin RAS:kään eivät siten voineet kohtuudella odottaa, että niiden mainittuna ajanjaksona Algheron lentoaseman infrastruktuurille tai laitteille myöntämä rahoitus parantaisi So.Ge.A.AL:n taloudellista tilannetta siinä määrin, että tämä maksaisi riittävästi osinkoja, tai että So.Ge.A.AL:n osakkeiden arvo kasvaisi myönnetyn rahoituksen johdosta niin, että julkisesta rahoituksesta tulisi kannattavaa. Italia ja kolmannet osapuolet eivät ole esittäneet todisteita siitä, että asia olisi näin.

| (293) | Toimenpiteet 2 ja 3 eivät näin ollen ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja niistä on koitunut So.Ge.A.AL:lle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(293)

Toimenpiteet 2 ja 3 eivät näin ollen ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja niistä on koitunut So.Ge.A.AL:lle taloudellista etua.

ii)   Pääomanlisäykset vuosina 2000–2010

| (294) | Sekä Italia että So.Ge.A.AL ovat väittäneet, että So.Ge.A.AL:n julkisten osakkaiden vuosina 2000–2010 toteuttamat pääomanlisäykset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Vaikka lentoaseman pitäjä oli kirjannut jatkuvasti tappioita vuodesta 2000 alkaen, oli perusteltua olettaa, että toiminta tuottaisi voittoa, etenkin koska So.Ge.A.AL:lle oltiin myöntämässä kattavaa toimilupaa. Kun julkiset osakkaat hyväksyivät kyseiset toimenpiteet, ne toimivat harkitsevan markkinataloussijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(294)

Sekä Italia että So.Ge.A.AL ovat väittäneet, että So.Ge.A.AL:n julkisten osakkaiden vuosina 2000–2010 toteuttamat pääomanlisäykset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Vaikka lentoaseman pitäjä oli kirjannut jatkuvasti tappioita vuodesta 2000 alkaen, oli perusteltua olettaa, että toiminta tuottaisi voittoa, etenkin koska So.Ge.A.AL:lle oltiin myöntämässä kattavaa toimilupaa. Kun julkiset osakkaat hyväksyivät kyseiset toimenpiteet, ne toimivat harkitsevan markkinataloussijoittajan tavoin.

| (295) | Koska So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne oli heikko jo pääomanlisäyksistä päätettäessä, komissio katsoi alustavasti vuoden 2012 päätöksessä, että markkinataloussijoittaja olisi vaatinut yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän suunnitelman täytäntöönpanoa. Komissio katsoi, että yksityinen sijoittaja toisi uutta pääomaa yritykseen, jonka pääoma alittaa lakisääteisen vähimmäismäärän, kuten oli tilanne So.Ge.A.AL:ssä, vain siinä tapauksessa, että se voi odottaa yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan kohtuullisessa ajassa. Komissiolle ei ollut tuolloin toimitettu tällaista suunnitelmaa ja, kuten johdanto-osan 301–311 kappaleessa selvennetään, So.Ge.A.AL:n laatimat tai sitä varten laaditut eri liiketoimintasuunnitelmat ajanjaksoksi, jolloin pääomanlisäykset toteutettiin, eivät muodostaneet järkevää perustaa, jota kannattavuusnäkymien perusteella toimivat osakkaat olisivat pitäneet riittävänä odottaakseen saavansa kohtuullista tuottoa. |
| --- | --- |

(295)

Koska So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne oli heikko jo pääomanlisäyksistä päätettäessä, komissio katsoi alustavasti vuoden 2012 päätöksessä, että markkinataloussijoittaja olisi vaatinut yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän suunnitelman täytäntöönpanoa. Komissio katsoi, että yksityinen sijoittaja toisi uutta pääomaa yritykseen, jonka pääoma alittaa lakisääteisen vähimmäismäärän, kuten oli tilanne So.Ge.A.AL:ssä, vain siinä tapauksessa, että se voi odottaa yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan kohtuullisessa ajassa. Komissiolle ei ollut tuolloin toimitettu tällaista suunnitelmaa ja, kuten johdanto-osan 301–311 kappaleessa selvennetään, So.Ge.A.AL:n laatimat tai sitä varten laaditut eri liiketoimintasuunnitelmat ajanjaksoksi, jolloin pääomanlisäykset toteutettiin, eivät muodostaneet järkevää perustaa, jota kannattavuusnäkymien perusteella toimivat osakkaat olisivat pitäneet riittävänä odottaakseen saavansa kohtuullista tuottoa.

| (296) | Italia toimitti komissiolle tutkinnan aikana useita asiakirjoja, joita sen mukaan oli pidettävä liiketoimintasuunnitelmina, joihin So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista koskevat päätökset perustuivat. Italia väitti myös, että yksityisen sijoittajan näkökulmasta So.Ge.A.AL:n tappioiden korvaamista voidaan perustella asianmukaisesti paitsi hyviin pitkän aikavälin tuottonäkymiin perustuvalla strategisella rakenneuudistusohjelmalla myös muuhun kuin pelkästään taloudelliseen kannattavuuteen perustuvilla näkökohdilla, etenkin alueellisen kehittämisen kaltaisilla yleisen edun mukaisilla tavoitteilla. Italian toimittamia liiketoimintasuunnitelmia on tarkasteltu edellä johdanto-osan 59–75 kappaleessa. |
| --- | --- |

(296)

Italia toimitti komissiolle tutkinnan aikana useita asiakirjoja, joita sen mukaan oli pidettävä liiketoimintasuunnitelmina, joihin So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista koskevat päätökset perustuivat. Italia väitti myös, että yksityisen sijoittajan näkökulmasta So.Ge.A.AL:n tappioiden korvaamista voidaan perustella asianmukaisesti paitsi hyviin pitkän aikavälin tuottonäkymiin perustuvalla strategisella rakenneuudistusohjelmalla myös muuhun kuin pelkästään taloudelliseen kannattavuuteen perustuvilla näkökohdilla, etenkin alueellisen kehittämisen kaltaisilla yleisen edun mukaisilla tavoitteilla. Italian toimittamia liiketoimintasuunnitelmia on tarkasteltu edellä johdanto-osan 59–75 kappaleessa.

| (297) | Tältä osin valtion, RAS:n ja SFIRS:n toteuttamat toimenpiteet eivät vastaa kannattavuusnäkymien perusteella toimivan markkinataloussijoittajan toimia. Valtio, RAS ja SFIRS myönsivät koko ajanjakson 2000–2010 ajan So.Ge.A.AL:lle taloudellista tukea pitääkseen sen toiminnassa. Komissio katsoo, että So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne oli sellainen, ettei yksityinen sijoittaja olisi korvannut sen tappioita niin pitkällä ajanjaksolla ilman uskottavaa ja realistista etukäteen tehtävää arviointia, joka osoittaisi, että tappioiden korvaaminen on kustannustehokkaampaa kuin yrityksen rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(297)

Tältä osin valtion, RAS:n ja SFIRS:n toteuttamat toimenpiteet eivät vastaa kannattavuusnäkymien perusteella toimivan markkinataloussijoittajan toimia. Valtio, RAS ja SFIRS myönsivät koko ajanjakson 2000–2010 ajan So.Ge.A.AL:lle taloudellista tukea pitääkseen sen toiminnassa. Komissio katsoo, että So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne oli sellainen, ettei yksityinen sijoittaja olisi korvannut sen tappioita niin pitkällä ajanjaksolla ilman uskottavaa ja realistista etukäteen tehtävää arviointia, joka osoittaisi, että tappioiden korvaaminen on kustannustehokkaampaa kuin yrityksen rakenneuudistus.

| (298) | Komissio ei voi hyväksyä myöskään Italian väitettä siitä, että yleisen edun mukaiset tavoitteet olisi otettava huomioon arvioitaessa julkisen sijoittajan liiketoimintaperiaatteita. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksityisinä markkinasijoittajina toimivia julkisia osakkaita eivät ohjaa yleisen edun mukaiset tavoitteet, vaan sijoituksen on oltava kannattava itsessään. |
| --- | --- |

(298)

Komissio ei voi hyväksyä myöskään Italian väitettä siitä, että yleisen edun mukaiset tavoitteet olisi otettava huomioon arvioitaessa julkisen sijoittajan liiketoimintaperiaatteita. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksityisinä markkinasijoittajina toimivia julkisia osakkaita eivät ohjaa yleisen edun mukaiset tavoitteet, vaan sijoituksen on oltava kannattava itsessään.

| (299) | Koska So.Ge.A.AL on väittänyt tutkinnan aikana, että toimenpiteiden taloudellisia perusteita olisi arvioitava erikseen ennen kattavan toimiluvan myöntämistä vuonna 2007 ja sen jälkeen, komissio arvioi vuoron perään pääomanlisäyksiä, jotka on toteutettu vuosina 2000–2007 ja 2008–2010. |
| --- | --- |

(299)

Koska So.Ge.A.AL on väittänyt tutkinnan aikana, että toimenpiteiden taloudellisia perusteita olisi arvioitava erikseen ennen kattavan toimiluvan myöntämistä vuonna 2007 ja sen jälkeen, komissio arvioi vuoron perään pääomanlisäyksiä, jotka on toteutettu vuosina 2000–2007 ja 2008–2010.

Pääomanlisäykset vuosina 2000–2007

| (300) | So.Ge.A.AL totesi, että ennen vuotta 2007 toteutettu pääomapohjan vahvistaminen perustui tarpeeseen turvata yrityksen liiketoiminta etenkin, kun yhtiölle oltiin myöntämässä lähiaikoina kattavaa toimilupaa. Yhtiöön tehtyjä pääomanlisäyksiä koskevien päätösten tekohetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella So.Ge.A.AL:n osakkaat pitivät kattavan toimiluvan saamista ehdottoman tärkeänä seikkana. |
| --- | --- |

(300)

So.Ge.A.AL totesi, että ennen vuotta 2007 toteutettu pääomapohjan vahvistaminen perustui tarpeeseen turvata yrityksen liiketoiminta etenkin, kun yhtiölle oltiin myöntämässä lähiaikoina kattavaa toimilupaa. Yhtiöön tehtyjä pääomanlisäyksiä koskevien päätösten tekohetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella So.Ge.A.AL:n osakkaat pitivät kattavan toimiluvan saamista ehdottoman tärkeänä seikkana.

| (301) | Komissio katsoo näin ollen, ettei So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmia voida pitää realistisena perustana yhtiön tulevan tuloksen ennustamiseksi vuosina 2000–2010. Suunnitelmat sisälsivät yksittäisen viittauksen pääomanlisäyksiin, joita tarvittiin, jotta pääoma vastaisi oikeudellisia vaatimuksia. Ne eivät sisällä viitteitä siitä, että kun tutkinnan kohteena olevista pääomanlisäyksistä päätettiin, So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat olisivat odottaneet, että yhtiön elinkelpoisuus palautuu ja ne saavat sijoitukselleen tuottoa (maksettuina osinkoina tai yhtiön osakkeiden arvon nousuna), joka olisi suurempi kuin yhtiöön sijoitetun pääoman määrä. Suunnitelmat eivät sisältäneet myöskään analyysia vaihtoehtoisista skenaarioista, joita harkitseva yksityinen sijoittaja vaatisi ennen tällaisia merkittäviä pääomanlisäyksiä. |
| --- | --- |

(301)

Komissio katsoo näin ollen, ettei So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmia voida pitää realistisena perustana yhtiön tulevan tuloksen ennustamiseksi vuosina 2000–2010. Suunnitelmat sisälsivät yksittäisen viittauksen pääomanlisäyksiin, joita tarvittiin, jotta pääoma vastaisi oikeudellisia vaatimuksia. Ne eivät sisällä viitteitä siitä, että kun tutkinnan kohteena olevista pääomanlisäyksistä päätettiin, So.Ge.A.AL:n julkiset osakkaat olisivat odottaneet, että yhtiön elinkelpoisuus palautuu ja ne saavat sijoitukselleen tuottoa (maksettuina osinkoina tai yhtiön osakkeiden arvon nousuna), joka olisi suurempi kuin yhtiöön sijoitetun pääoman määrä. Suunnitelmat eivät sisältäneet myöskään analyysia vaihtoehtoisista skenaarioista, joita harkitseva yksityinen sijoittaja vaatisi ennen tällaisia merkittäviä pääomanlisäyksiä.

| (302) | Komissio huomauttaa, että vain yksi Italian liiketoimintasuunnitelmina toimittamista asiakirjoista oli päivätty ennen ensimmäistä pääomanlisäystä koskevaa päätöstä. Vaikka vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelmassa mainitaan, että So.Ge.A.AL:n pääomapohjaa on vahvistettava, siihen ei sisältynyt arviota, joka osoittaisi, että yhtiön osakkaille on kustannustehokkaampaa korvata lentoaseman pitäjän tappiot kuin hyväksyä rakenneuudistustoimenpiteet, joilla pyritään parantamaan lentoaseman pitäjän tehokkuutta yksityisten sijoittajien hyväksymän ajan kuluessa. Vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelmasta ei myöskään käynyt ilmi, että So.Ge.A.AL:stä tulisi kannattava pääomanlisäysten jälkeen. |
| --- | --- |

(302)

Komissio huomauttaa, että vain yksi Italian liiketoimintasuunnitelmina toimittamista asiakirjoista oli päivätty ennen ensimmäistä pääomanlisäystä koskevaa päätöstä. Vaikka vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelmassa mainitaan, että So.Ge.A.AL:n pääomapohjaa on vahvistettava, siihen ei sisältynyt arviota, joka osoittaisi, että yhtiön osakkaille on kustannustehokkaampaa korvata lentoaseman pitäjän tappiot kuin hyväksyä rakenneuudistustoimenpiteet, joilla pyritään parantamaan lentoaseman pitäjän tehokkuutta yksityisten sijoittajien hyväksymän ajan kuluessa. Vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelmasta ei myöskään käynyt ilmi, että So.Ge.A.AL:stä tulisi kannattava pääomanlisäysten jälkeen.

| (303) | Lisäksi vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelma perustui siihen olettamukseen, että So.Ge.A.AL:lle myönnettäisiin samana vuonna kattava toimilupa. Komissio katsoo, että harkitseva yksityinen sijoittaja olisi arvioinut strategian uudelleen ja tarkastellut rakenneuudistusvaihtoehtoja, kun kävi ilmi, että toimilupa viivästyisi eikä kannattavuuden palauttamista koskevaa tavoitetta saavutettaisi. |
| --- | --- |

(303)

Lisäksi vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelma perustui siihen olettamukseen, että So.Ge.A.AL:lle myönnettäisiin samana vuonna kattava toimilupa. Komissio katsoo, että harkitseva yksityinen sijoittaja olisi arvioinut strategian uudelleen ja tarkastellut rakenneuudistusvaihtoehtoja, kun kävi ilmi, että toimilupa viivästyisi eikä kannattavuuden palauttamista koskevaa tavoitetta saavutettaisi.

| (304) | Myöskään Roland Bergerin suunnitelmassa ei ehdotettu So.Ge.A.AL:ää koskevia rakenneuudistustoimia. Se oli ainoa liiketoimintasuunnitelma, jossa arvioitiin So.Ge.A.AL:n taloudellista tilannetta kahden skenaarion eli kattavan ja tilapäisen toimiluvan pohjalta. Roland Bergerin suunnitelmassa pääteltiin, että So.Ge.A.AL kirjaisi edelleen tappioita tilapäiseen toimilupaan perustuvassa skenaariossa, mutta siinä ei ehdotettu korjaavia toimenpiteitä. Tällaisten tietojen puuttuminen olisi saanut yksityisen sijoittajan luopumaan kyseisestä strategiasta, etenkin koska So.Ge.A.AL:n kattavan toimiluvan tarkka myöntämispäivä ei ollut selvillä. Komissio panee lisäksi merkille, että myöskään So.Ge.A.AL ei pitänyt Roland Bergerin suunnitelmaa riittävän luotettavana (ks. johdanto-osan 57 kappale). |
| --- | --- |

(304)

Myöskään Roland Bergerin suunnitelmassa ei ehdotettu So.Ge.A.AL:ää koskevia rakenneuudistustoimia. Se oli ainoa liiketoimintasuunnitelma, jossa arvioitiin So.Ge.A.AL:n taloudellista tilannetta kahden skenaarion eli kattavan ja tilapäisen toimiluvan pohjalta. Roland Bergerin suunnitelmassa pääteltiin, että So.Ge.A.AL kirjaisi edelleen tappioita tilapäiseen toimilupaan perustuvassa skenaariossa, mutta siinä ei ehdotettu korjaavia toimenpiteitä. Tällaisten tietojen puuttuminen olisi saanut yksityisen sijoittajan luopumaan kyseisestä strategiasta, etenkin koska So.Ge.A.AL:n kattavan toimiluvan tarkka myöntämispäivä ei ollut selvillä. Komissio panee lisäksi merkille, että myöskään So.Ge.A.AL ei pitänyt Roland Bergerin suunnitelmaa riittävän luotettavana (ks. johdanto-osan 57 kappale).

| (305) | Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelman laadinnassa lähdettiin siitä, että yhtiölle myönnetään kattava toimilupa. Liiketoimintasuunnitelmassa oletettiin, että So.Ge.A.AL:lle myönnetään toimilupa vuonna 2006, ja esitettiin ennuste lentoaseman pitämisen 40-vuotiseen toimilupaan liittyvistä tuloista ja kustannuksista. Siinä ei kuitenkaan ehdotettu toimenpiteitä huonosti tuottavien huolintatoimien puutteiden poistamiseksi, vaikka Roland Bergerin vuoden 2004 suunnitelmassa huolinnan katsottiin tuottavan huonommin kuin alan keskimäärin ja sen odotettiin tuottavan edelleen tappioita keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(305)

Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelman laadinnassa lähdettiin siitä, että yhtiölle myönnetään kattava toimilupa. Liiketoimintasuunnitelmassa oletettiin, että So.Ge.A.AL:lle myönnetään toimilupa vuonna 2006, ja esitettiin ennuste lentoaseman pitämisen 40-vuotiseen toimilupaan liittyvistä tuloista ja kustannuksista. Siinä ei kuitenkaan ehdotettu toimenpiteitä huonosti tuottavien huolintatoimien puutteiden poistamiseksi, vaikka Roland Bergerin vuoden 2004 suunnitelmassa huolinnan katsottiin tuottavan huonommin kuin alan keskimäärin ja sen odotettiin tuottavan edelleen tappioita keskipitkällä aikavälillä.

| (306) | Tämän perusteella komissio katsoo, että harkitseva markkinataloussijoittaja ei olisi pitänyt yhtäkään edellä mainituista suunnitelmista luotettavana perustana kyseisten sijoitusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

(306)

Tämän perusteella komissio katsoo, että harkitseva markkinataloussijoittaja ei olisi pitänyt yhtäkään edellä mainituista suunnitelmista luotettavana perustana kyseisten sijoitusten tekemiseksi.

Pääomanlisäykset vuosina 2008–2010

| (307) | Yksityinen sijoittaja olisi joka tapauksessa arvioinut uudelleen vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn strategian, etenkin kun otetaan huomioon, että toimilupasopimuksen 14 a artiklan mukaan toimilupa peruutetaan, jos So.Ge.A.AL.n elinkelpoisuus ei palaudu neljän vuoden kuluessa toimiluvan voimaantulosta, eli vuoteen 2011 mennessä. Vuoden 2010 suunnitelmassa yhtiön elinkelpoisuuden ennustettiin kuitenkin palautuvan siitä (vuodesta 2011) vain vuoden päästä, eli vuonna 2012, ja todettiin, että yhtiön pääomapohjaa oli tarkoitus vahvistaa vuonna 2010. |
| --- | --- |

(307)

Yksityinen sijoittaja olisi joka tapauksessa arvioinut uudelleen vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn strategian, etenkin kun otetaan huomioon, että toimilupasopimuksen 14 a artiklan mukaan toimilupa peruutetaan, jos So.Ge.A.AL.n elinkelpoisuus ei palaudu neljän vuoden kuluessa toimiluvan voimaantulosta, eli vuoteen 2011 mennessä. Vuoden 2010 suunnitelmassa yhtiön elinkelpoisuuden ennustettiin kuitenkin palautuvan siitä (vuodesta 2011) vain vuoden päästä, eli vuonna 2012, ja todettiin, että yhtiön pääomapohjaa oli tarkoitus vahvistaa vuonna 2010.

| (308) | Osakkaiden päätös jatkaa So.Ge.A.AL:n tappioiden korvaamista ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, vaikka kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeiset taloudelliset tulokset osoittivat, että on epätodennäköistä, että kannattavuus paranee sopimuksessa vahvistetun määräajan kuluessa, ei ole yksityisen sijoittajan toimien mukainen. |
| --- | --- |

(308)

Osakkaiden päätös jatkaa So.Ge.A.AL:n tappioiden korvaamista ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, vaikka kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeiset taloudelliset tulokset osoittivat, että on epätodennäköistä, että kannattavuus paranee sopimuksessa vahvistetun määräajan kuluessa, ei ole yksityisen sijoittajan toimien mukainen.

| (309) | Lisäksi So.Ge.A.AL totesi, että odottamattomilla tapahtumilla oli kielteisiä vaikutuksia sen tuloksiin vuoden 2007 jälkeen. Se viittasi etenkin talouden taantumasta aiheutuneisiin liikevaihtoon kohdistuneisiin vaikutuksiin, joiden seurauksena yrityksen matkustajaliikenne väheni 1,8 prosenttia. Lisäksi So.Ge.A.AL väitti, ettei liikenne kehittynyt ennusteiden mukaisesti, koska lentoaseman infrastruktuuritöiden toteuttaminen viivästyi eikä ENAC tarkistanut lentoasemamaksujen määrää. |
| --- | --- |

(309)

Lisäksi So.Ge.A.AL totesi, että odottamattomilla tapahtumilla oli kielteisiä vaikutuksia sen tuloksiin vuoden 2007 jälkeen. Se viittasi etenkin talouden taantumasta aiheutuneisiin liikevaihtoon kohdistuneisiin vaikutuksiin, joiden seurauksena yrityksen matkustajaliikenne väheni 1,8 prosenttia. Lisäksi So.Ge.A.AL väitti, ettei liikenne kehittynyt ennusteiden mukaisesti, koska lentoaseman infrastruktuuritöiden toteuttaminen viivästyi eikä ENAC tarkistanut lentoasemamaksujen määrää.

| (310) | Komissio toteaa tältä osin, ettei Italia antanut käyttöön välineitä kyseisten ennakoimattomien tapahtumien vaikutusten arvioimiseksi. Ei ole mitään todisteita siitä, että 1,8 prosentin lasku liikenteen määrässä johtuisi talouskriisistä |
| --- | --- |

(310)

Komissio toteaa tältä osin, ettei Italia antanut käyttöön välineitä kyseisten ennakoimattomien tapahtumien vaikutusten arvioimiseksi. Ei ole mitään todisteita siitä, että 1,8 prosentin lasku liikenteen määrässä johtuisi talouskriisistä

| (311) | Tämän perusteella So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista koskevat päätökset eivät näytä perustuneen sellaisiin talouden arvioihin, joita samanlaisessa tilanteessa oleva harkitseva yksityinen markkinataloussijoittaja olisi tehnyt asianomaisissa olosuhteissa ennen kyseisiä sijoituksia niiden tulevan kannattavuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(311)

Tämän perusteella So.Ge.A.AL:n pääomapohjan vahvistamista koskevat päätökset eivät näytä perustuneen sellaisiin talouden arvioihin, joita samanlaisessa tilanteessa oleva harkitseva yksityinen markkinataloussijoittaja olisi tehnyt asianomaisissa olosuhteissa ennen kyseisiä sijoituksia niiden tulevan kannattavuuden määrittämiseksi.

| (312) | Komissio huomauttaa myös, että sekä Italia että So.Ge.A.AL vahvistivat, että pääomanlisäyksistä sovittiin lähinnä sääntelyvaatimusten täyttämiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, ettei lainsäädännössä vahvistettujen pääomavaatimusten noudattamisella voida perustella sitä, että yksityinen markkinataloussijoittaja sijoittaa yhtiöön lisää pääomaa. Lainsäädännössä sijoittajia vaaditaan usein lisäämään sellaisten yritysten pääomaa, joiden pääomapohja alittaa jatkuvien tappioiden vuoksi ennalta määritetyn tason. Tällaisessa tilanteessa olevat yksityiset sijoittajat pohtisivat myös kaikkia muita vaihtoehtoja – selvitystila tai alasajo mukaan lukien (81) – ja valitsisivat taloudellisesti suotuisimman. |
| --- | --- |

(312)

Komissio huomauttaa myös, että sekä Italia että So.Ge.A.AL vahvistivat, että pääomanlisäyksistä sovittiin lähinnä sääntelyvaatimusten täyttämiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, ettei lainsäädännössä vahvistettujen pääomavaatimusten noudattamisella voida perustella sitä, että yksityinen markkinataloussijoittaja sijoittaa yhtiöön lisää pääomaa. Lainsäädännössä sijoittajia vaaditaan usein lisäämään sellaisten yritysten pääomaa, joiden pääomapohja alittaa jatkuvien tappioiden vuoksi ennalta määritetyn tason. Tällaisessa tilanteessa olevat yksityiset sijoittajat pohtisivat myös kaikkia muita vaihtoehtoja – selvitystila tai alasajo mukaan lukien (81) – ja valitsisivat taloudellisesti suotuisimman.

| (313) | Komissio päättelee vastaavasti, että So.Ge.A.AL:n pääomanlisäystä koskevat päätökset eivät olleet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja siksi niistä koitui So.Ge.A.AL:lle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(313)

Komissio päättelee vastaavasti, että So.Ge.A.AL:n pääomanlisäystä koskevat päätökset eivät olleet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja siksi niistä koitui So.Ge.A.AL:lle taloudellista etua.

12.1.1.5   Tuen valikoivuus

| (314) | Jotta valtiontuki kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Ainoastaan toimenpiteet, jotka suosivat jotakin yritystä ja joista koituu sille valikoivaa etua, voidaan katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(314)

Jotta valtiontuki kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Ainoastaan toimenpiteet, jotka suosivat jotakin yritystä ja joista koituu sille valikoivaa etua, voidaan katsoa valtiontueksi.

| (315) | Nyt tarkasteltavassa tapauksessa komissio panee merkille, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 on myönnetty vain So.Ge.A.AL:lle ja siksi ne ovat valikoivia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(315)

Nyt tarkasteltavassa tapauksessa komissio panee merkille, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 on myönnetty vain So.Ge.A.AL:lle ja siksi ne ovat valikoivia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

12.1.1.6   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (316) | Jotta taloudellisen toimenpiteen voidaan katsoa olevan valtiontukea, sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Komissiolla ei ole näitä kahta edellytystä arvioidessaan velvollisuutta osoittaa, että tuet todella vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy. Komission on ainoastaan tutkittava, ovatko nämä tuet olosuhteet huomioon ottaen omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (82). Jäsenvaltion myöntämä tuki vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan, jos se vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa suhteessa sen kanssa kilpaileviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(316)

Jotta taloudellisen toimenpiteen voidaan katsoa olevan valtiontukea, sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Komissiolla ei ole näitä kahta edellytystä arvioidessaan velvollisuutta osoittaa, että tuet todella vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy. Komission on ainoastaan tutkittava, ovatko nämä tuet olosuhteet huomioon ottaen omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (82). Jäsenvaltion myöntämä tuki vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan, jos se vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa suhteessa sen kanssa kilpaileviin yrityksiin.

| (317) | Kuten johdanto-osan 253–257 kappaleessa todetaan, lentoaseman toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua esiintyy yhtäältä lentoasemien välillä, jotka kilpailevat lentoyhtiöistä ja samantyyppisestä lentoliikenteestä (matkustaja- ja rahtiliikenteestä), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään siitä, kenelle annetaan tehtäväksi tietyn lentoaseman pito. Komissio korostaa tältä osin, että etenkin halpa- ja tilauslentoyhtiöiden käyttämät lentoasemat eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, ja eri jäsenvaltioissa ne voivat kilpailla keskenään näistä lentoyhtiöistä. |
| --- | --- |

(317)

Kuten johdanto-osan 253–257 kappaleessa todetaan, lentoaseman toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua esiintyy yhtäältä lentoasemien välillä, jotka kilpailevat lentoyhtiöistä ja samantyyppisestä lentoliikenteestä (matkustaja- ja rahtiliikenteestä), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään siitä, kenelle annetaan tehtäväksi tietyn lentoaseman pito. Komissio korostaa tältä osin, että etenkin halpa- ja tilauslentoyhtiöiden käyttämät lentoasemat eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, ja eri jäsenvaltioissa ne voivat kilpailla keskenään näistä lentoyhtiöistä.

| (318) | Kuten vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 45 kohdassa vahvistetaan, edes pieniä lentoasemia ei ole mahdollista sulkea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sen perusteella, että viranomaisten niille antama rahoitus ei voisi vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 45 kohdassa todetaan nimenomaisesti, että ”se seikka, että tuen määrä on vähäinen tai julkista rahoitusta saavan yrityksen koko on suhteellisen vaatimaton, ei sellaisenaan sulje pois mahdollisuutta, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(318)

Kuten vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 45 kohdassa vahvistetaan, edes pieniä lentoasemia ei ole mahdollista sulkea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sen perusteella, että viranomaisten niille antama rahoitus ei voisi vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 45 kohdassa todetaan nimenomaisesti, että ”se seikka, että tuen määrä on vähäinen tai julkista rahoitusta saavan yrityksen koko on suhteellisen vaatimaton, ei sellaisenaan sulje pois mahdollisuutta, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (319) | Algheron lentoasema palvelee nykyään noin 1,5:tä miljoonaa matkustajaa vuosittain. Italian toimittamassa vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelmassa matkustajamäärien ennustettiin kasvavan tasaisesti 4,5 prosenttia vuoteen 2010 asti, 2,6 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2025 ja 3,78 prosenttia vuosina 2006–2025 eli noin 2 800 000 miljoonaan matkustajaan vuonna 2045. Lisäksi Algheron lentoasema on palvellut useita kansainvälisiä kohteita vuodesta 2000 alkaen. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on katsottava, että tarkasteltavista toimenpiteistä So.Ge.A.AL:lle koitunut taloudellinen etu on vääristänyt tai uhannut vääristää kilpailua ja on vähintäänkin omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(319)

Algheron lentoasema palvelee nykyään noin 1,5:tä miljoonaa matkustajaa vuosittain. Italian toimittamassa vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelmassa matkustajamäärien ennustettiin kasvavan tasaisesti 4,5 prosenttia vuoteen 2010 asti, 2,6 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2025 ja 3,78 prosenttia vuosina 2006–2025 eli noin 2 800 000 miljoonaan matkustajaan vuonna 2045. Lisäksi Algheron lentoasema on palvellut useita kansainvälisiä kohteita vuodesta 2000 alkaen. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on katsottava, että tarkasteltavista toimenpiteistä So.Ge.A.AL:lle koitunut taloudellinen etu on vääristänyt tai uhannut vääristää kilpailua ja on vähintäänkin omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

12.1.1.7   Päätelmä tuen olemassaolosta

| (320) | Komissio katsoo siten, että pääomanlisäykset ja infrastruktuurille, varusteet ja korjaustyöt mukaan luettuina, sekä laitteistoille osoitettu julkinen rahoitus on So.Ge.A.AL:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(320)

Komissio katsoo siten, että pääomanlisäykset ja infrastruktuurille, varusteet ja korjaustyöt mukaan luettuina, sekä laitteistoille osoitettu julkinen rahoitus on So.Ge.A.AL:lle myönnettyä valtiontukea.

12.1.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (321) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu. |
| --- | --- |

(321)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu.

| (322) | Kaikki tarkasteltavat toimenpiteet on pantu täytäntöön ilman komission hyväksyntää. Lisäksi johdanto-osan 323–327 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutettuja, tutkinnan kohteena olevia tukitoimenpiteitä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta vuoden 2005 SGEI-päätöksen nojalla, jota sovelletaan ennen 31 päivää tammikuuta 2012 myönnettyyn tukeen. |
| --- | --- |

(322)

Kaikki tarkasteltavat toimenpiteet on pantu täytäntöön ilman komission hyväksyntää. Lisäksi johdanto-osan 323–327 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella So.Ge.A.AL:n hyväksi toteutettuja, tutkinnan kohteena olevia tukitoimenpiteitä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta vuoden 2005 SGEI-päätöksen nojalla, jota sovelletaan ennen 31 päivää tammikuuta 2012 myönnettyyn tukeen.

| (323) | Vuoden 2005 SGEI-päätöksessä ilmoitusvelvollisuudesta vapautetaan yrityksille julkisista palveluista suoritettavana korvauksena myönnettävä valtiontuki. Vuoden 2005 SGEI-päätöksen mukaan korvauksena julkisista palveluista myönnettävää valtiontukea on pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana, jos lentoaseman i) vuosittainen matkustajamäärä on enintään 1 000 000 matkustajaa, ii) vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja sen kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(323)

Vuoden 2005 SGEI-päätöksessä ilmoitusvelvollisuudesta vapautetaan yrityksille julkisista palveluista suoritettavana korvauksena myönnettävä valtiontuki. Vuoden 2005 SGEI-päätöksen mukaan korvauksena julkisista palveluista myönnettävää valtiontukea on pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana, jos lentoaseman i) vuosittainen matkustajamäärä on enintään 1 000 000 matkustajaa, ii) vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja sen kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa.

| (324) | Vuoden 2005 SGEI-päätöstä sovellettiin vain korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen, joka myönnetään aitojen SGEI-palvelujen yhteydessä. Vapautuksen saaminen edellyttää, että SGEI-palveluja tuottaville yrityksille julkisista palveluista myönnettävä korvaus täyttää myös kyseisen päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(324)

Vuoden 2005 SGEI-päätöstä sovellettiin vain korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen, joka myönnetään aitojen SGEI-palvelujen yhteydessä. Vapautuksen saaminen edellyttää, että SGEI-palveluja tuottaville yrityksille julkisista palveluista myönnettävä korvaus täyttää myös kyseisen päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa vahvistetut edellytykset.

| (325) | Vuoden 2005 SGEI-päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että palveluvelvoite annetaan yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla, jossa vahvistetaan muun muassa julkisen palvelun velvoitteiden luonne ja kesto, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit ja järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Mainitun päätöksen 5 artiklassa säädetään, että korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto. Lopuksi päätöksen 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, ettei yrityksille makseta 5 artiklan mukaisesti määritetyn määrän ylittäviä korvauksia. |
| --- | --- |

(325)

Vuoden 2005 SGEI-päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että palveluvelvoite annetaan yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla, jossa vahvistetaan muun muassa julkisen palvelun velvoitteiden luonne ja kesto, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit ja järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Mainitun päätöksen 5 artiklassa säädetään, että korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto. Lopuksi päätöksen 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, ettei yrityksille makseta 5 artiklan mukaisesti määritetyn määrän ylittäviä korvauksia.

| (326) | Italian ja So.Ge.A.AL:n mukaan Algheron lentoaseman pidon voidaan katsoa olevan toimilupasopimuksen perusteella SGEI-palvelu. Toimilupasopimuksessa ei kuitenkaan määritelty erikseen SGEI-palvelua koskevaa toimeksiantoa, jonka So.Ge.A.AL:n väitettiin saaneen, eikä sääntöjä, joita sovellettiin So.Ge.A.AL:n oikeuteen saada korvausta. So.Ge.A.AL ei ole myöskään toimittanut komissiolle mitään muuta asiakirjaa, jossa olisi määritelty sille osoitettujen julkisen palvelun velvoitteiden soveltamisala. Siksi komissio katsoo, että väitetyllä toimeksiantokirjalla ei ole osoitettu lentoaseman pitäjälle aitoja julkisen palvelun velvoitteita. Se ei ole myöskään vahvistanut korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettäviä parametreja eikä järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Vuoden 2005 SGEI-päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat toimeksiantokirjan sisältöä, eivät täyty. |
| --- | --- |

(326)

Italian ja So.Ge.A.AL:n mukaan Algheron lentoaseman pidon voidaan katsoa olevan toimilupasopimuksen perusteella SGEI-palvelu. Toimilupasopimuksessa ei kuitenkaan määritelty erikseen SGEI-palvelua koskevaa toimeksiantoa, jonka So.Ge.A.AL:n väitettiin saaneen, eikä sääntöjä, joita sovellettiin So.Ge.A.AL:n oikeuteen saada korvausta. So.Ge.A.AL ei ole myöskään toimittanut komissiolle mitään muuta asiakirjaa, jossa olisi määritelty sille osoitettujen julkisen palvelun velvoitteiden soveltamisala. Siksi komissio katsoo, että väitetyllä toimeksiantokirjalla ei ole osoitettu lentoaseman pitäjälle aitoja julkisen palvelun velvoitteita. Se ei ole myöskään vahvistanut korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettäviä parametreja eikä järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Vuoden 2005 SGEI-päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyt vaatimukset, jotka koskevat toimeksiantokirjan sisältöä, eivät täyty.

| (327) | Komissio katsoo, että tämän perusteella ei voida päätellä, että So.Ge.A.AL:lle myönnetty tuki oli vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta vuoden 2005 SGEI-päätöksen nojalla. |
| --- | --- |

(327)

Komissio katsoo, että tämän perusteella ei voida päätellä, että So.Ge.A.AL:lle myönnetty tuki oli vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta vuoden 2005 SGEI-päätöksen nojalla.

| (328) | Siksi komissio päättelee, ettei Italia noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvoitetta pidättyä toimenpiteistä ja että tutkinnan kohteena olevat toimenpiteet ovat siten sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(328)

Siksi komissio päättelee, ettei Italia noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvoitetta pidättyä toimenpiteistä ja että tutkinnan kohteena olevat toimenpiteet ovat siten sääntöjenvastaista valtiontukea.

12.1.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (329) | Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, minkä vuoksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida SEUT-sopimuksen kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten nojalla. |
| --- | --- |

(329)

Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, minkä vuoksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida SEUT-sopimuksen kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten nojalla.

12.1.3.1   Ilmailun suuntaviivojen sovellettavuus

| (330) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(330)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (331) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa luodaan kehys sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettävää tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(331)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa luodaan kehys sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettävää tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (332) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” (83) sovelletaan lentoasemille myönnettävään sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaisen investointituen myöntämisajankohtana voimassa olleita soveltuvuutta koskevia sääntöjä. Näin ollen komissio sovelsi vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Komission on arvioitava ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa – jolloin lentoasemien investointituen soveltuvuuskriteerejä ei ollut vielä annettu – myönnetyn sääntöjenvastaisen investointituen soveltuvuutta suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja otettava arvioinnissa huomioon myös aiemmat päätöksensä. Tältä osin komissio katsoo, että arvioitaessa So.Ge.A.AL:lle myönnetyn investointituen soveltuvuutta ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa, näissä suuntaviivoissa esitettyjä kriteerejä pitäisi soveltaa vastaavasti. |
| --- | --- |

(332)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” (83) sovelletaan lentoasemille myönnettävään sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaisen investointituen myöntämisajankohtana voimassa olleita soveltuvuutta koskevia sääntöjä. Näin ollen komissio sovelsi vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Komission on arvioitava ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa – jolloin lentoasemien investointituen soveltuvuuskriteerejä ei ollut vielä annettu – myönnetyn sääntöjenvastaisen investointituen soveltuvuutta suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja otettava arvioinnissa huomioon myös aiemmat päätöksensä. Tältä osin komissio katsoo, että arvioitaessa So.Ge.A.AL:lle myönnetyn investointituen soveltuvuutta ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa, näissä suuntaviivoissa esitettyjä kriteerejä pitäisi soveltaa vastaavasti.

| (333) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” ei pidä soveltaa vireillä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio sovelsi vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin asioihin, jotka koskivat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen tuki), vaikka tuki myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(333)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” ei pidä soveltaa vireillä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio sovelsi vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin asioihin, jotka koskivat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen tuki), vaikka tuki myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014.

12.1.3.2   Investointi- tai toimintatuki

| (334) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Suuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (investoinnin ennakkokustannusten kattamiseksi) että säännöllisesti maksettavina erinä suoritettavaan tukeen (pääomakustannusten eli vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten kattamiseksi). |
| --- | --- |

(334)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Suuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (investoinnin ennakkokustannusten kattamiseksi) että säännöllisesti maksettavina erinä suoritettavaan tukeen (pääomakustannusten eli vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten kattamiseksi).

| (335) | Toimintatuella tarkoitetaan tukea, jolla katetaan osittain tai kokonaan lentoaseman toimintakustannukset, joilla puolestaan tarkoitetaan ”lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat, hallinto jne., mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (84). |
| --- | --- |

(335)

Toimintatuella tarkoitetaan tukea, jolla katetaan osittain tai kokonaan lentoaseman toimintakustannukset, joilla puolestaan tarkoitetaan ”lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat, hallinto jne., mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (84).

| (336) | Tutkinnan aikana (85) Italia väitti, että lentoasemien infrastruktuuri-investointien julkista rahoitusta voitaisiin yleisesti pitää






  a) | investointitukena, joka on täysimääräisenä So.Ge.A.AL:n saatavilla investointikustannusten kattamiseksi, tai vaihtoehtoisesti |
| --- | --- | --- |

(336)

Tutkinnan aikana (85) Italia väitti, että lentoasemien infrastruktuuri-investointien julkista rahoitusta voitaisiin yleisesti pitää

a)

investointitukena, joka on täysimääräisenä So.Ge.A.AL:n saatavilla investointikustannusten kattamiseksi, tai vaihtoehtoisesti

| b) | toimintatukena, joka olisi markkinapohjaisen toimilupamaksun ja lentoaseman pitäjältä lentoaseman hallinnointioikeudesta perittävän mahdollisen toimilupamaksun välinen ero. |
| --- | --- |

b)

toimintatukena, joka olisi markkinapohjaisen toimilupamaksun ja lentoaseman pitäjältä lentoaseman hallinnointioikeudesta perittävän mahdollisen toimilupamaksun välinen ero.

| (337) | Italia väitti, että tässä tapauksessa kyseistä julkista rahoitusta ei voida pitää investointitukena So.Ge.A.AL:lle. Näin ensinnäkin, koska valtiolla säilyi kyseisen infrastruktuurin omistusoikeus ja toiseksi koska ennen kuin kattava toimilupa myönnettiin vuonna 2007, lentoaseman pitäjä ei vastannut Algheron lentoaseman infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista vaan pikemminkin toimi valtion puolesta lentoaseman infrastruktuurin ylläpitäjänä. |
| --- | --- |

(337)

Italia väitti, että tässä tapauksessa kyseistä julkista rahoitusta ei voida pitää investointitukena So.Ge.A.AL:lle. Näin ensinnäkin, koska valtiolla säilyi kyseisen infrastruktuurin omistusoikeus ja toiseksi koska ennen kuin kattava toimilupa myönnettiin vuonna 2007, lentoaseman pitäjä ei vastannut Algheron lentoaseman infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista vaan pikemminkin toimi valtion puolesta lentoaseman infrastruktuurin ylläpitäjänä.

| (338) | Kun otetaan huomioon Italian kanta ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa annetut määritelmät, voidaan katsoa, että






  a) | pääomanlisäykset, jotka tehtiin 12 päivän joulukuuta 2006 jälkeen ja joita käytettiin So.Ge.A.AL:n vuotuisten toimintatappioiden kattamiseen, ovat So.Ge.A.AL:n hyväksi myönnettyä toimintatukea; |
| --- | --- | --- |

(338)

Kun otetaan huomioon Italian kanta ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa annetut määritelmät, voidaan katsoa, että

a)

pääomanlisäykset, jotka tehtiin 12 päivän joulukuuta 2006 jälkeen ja joita käytettiin So.Ge.A.AL:n vuotuisten toimintatappioiden kattamiseen, ovat So.Ge.A.AL:n hyväksi myönnettyä toimintatukea;

| b) | valtion myöntämä rahoitus infrastruktuuriin, varustukseen ja korjaustöihin sekä laitteistoihin, kunnes kattava toimilupa myönnettiin vuonna 2007, on So.Ge.A.AL:n hyväksi myönnettyä toimintatukea. Ennen kyseisen toimiluvan myöntämistä Algheron lentoaseman investointien rahoitus ei kuulunut So.Ge.A.AL:lle vaan valtiolle lentoaseman omistajana. Näin ollen valtion myöntämä rahoitus infrastruktuuriin, varustukseen ja korjaustöihin sekä laitteistoihin ei vapauttanut So.Ge.A.AL:ää normaaleista investointikustannuksista. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti valtion olisi pitänyt vaatia korotusta So.Ge.A.AL:n toimilupamaksuun valtion investointien kannattavuuden varmistamiseksi. Tästä seuraa, että tuki on toimilupamaksun muodossa (joka So.Ge.A.AL:n kaltaiselle lentoaseman pitäjälle on toimintakustannus), sillä toimilupamaksu oli alhaisempi kuin sen olisi pitänyt olla. Koska lentoaseman infrastruktuurin hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen investoinnit kuuluivat So.Ge.A.AL:n vastuualueeseen, tällaisten investointien julkista rahoitusta on pidettävä investointitukena. Joka tapauksessa komissio on arvioinut Algheron lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille myönnetyn rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille i) olettaen, että se on investointitukea (ks. johdanto-osan 339–367 kappale) ja ii) olettaen, että se on toimintatukea (ks. johdanto-osan 368–374 kappale). Osana ii kohdan mukaista arviointia komissio analysoi myös pääomanlisäysten (toimenpide 1) soveltuvuutta sisämarkkinoille, ja ne ovat selvästi toimintatukea. |
| --- | --- |

b)

valtion myöntämä rahoitus infrastruktuuriin, varustukseen ja korjaustöihin sekä laitteistoihin, kunnes kattava toimilupa myönnettiin vuonna 2007, on So.Ge.A.AL:n hyväksi myönnettyä toimintatukea. Ennen kyseisen toimiluvan myöntämistä Algheron lentoaseman investointien rahoitus ei kuulunut So.Ge.A.AL:lle vaan valtiolle lentoaseman omistajana. Näin ollen valtion myöntämä rahoitus infrastruktuuriin, varustukseen ja korjaustöihin sekä laitteistoihin ei vapauttanut So.Ge.A.AL:ää normaaleista investointikustannuksista. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti valtion olisi pitänyt vaatia korotusta So.Ge.A.AL:n toimilupamaksuun valtion investointien kannattavuuden varmistamiseksi. Tästä seuraa, että tuki on toimilupamaksun muodossa (joka So.Ge.A.AL:n kaltaiselle lentoaseman pitäjälle on toimintakustannus), sillä toimilupamaksu oli alhaisempi kuin sen olisi pitänyt olla. Koska lentoaseman infrastruktuurin hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan myöntämisen jälkeen investoinnit kuuluivat So.Ge.A.AL:n vastuualueeseen, tällaisten investointien julkista rahoitusta on pidettävä investointitukena. Joka tapauksessa komissio on arvioinut Algheron lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille myönnetyn rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille i) olettaen, että se on investointitukea (ks. johdanto-osan 339–367 kappale) ja ii) olettaen, että se on toimintatukea (ks. johdanto-osan 368–374 kappale). Osana ii kohdan mukaista arviointia komissio analysoi myös pääomanlisäysten (toimenpide 1) soveltuvuutta sisämarkkinoille, ja ne ovat selvästi toimintatukea.

12.1.3.3   Infrastruktuureja ja laitteistoja varten myönnetyn tuen (toimenpiteet 2 ja 3) soveltuvuus sisämarkkinoille olettaen, että tuki on investointitukea

| (339) | Komissio toteaa aluksi, että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mukaan lentoaseman investointien tukikelpoiset kustannukset koskevat vain lentoaseman infrastruktuurin ja laitteistojen (kiitoteiden, terminaalien, asematasoalueiden, lennonjohtotornin) rakentamista tai välittömien tukitoimintojen varusteita (sammutus- tai turvalaitteita). Tukikelpoisiin kustannuksiin eivät kuulu kustannukset, jotka aiheutuvat muusta kuin lentoaseman perustoimintaan suoraan liittyvästä kaupallisesta toiminnasta, mukaan lukien tilojen ja kiinteistöjen rakentaminen, rahoitus, käyttö ja vuokraus paitsi toimisto- ja varastokäyttöön myös hotelleille ja lentoasemalla toimiville teollisuusyrityksille, myymälöille, ravintoloille ja pysäköintilaitoksille. |
| --- | --- |

(339)

Komissio toteaa aluksi, että vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mukaan lentoaseman investointien tukikelpoiset kustannukset koskevat vain lentoaseman infrastruktuurin ja laitteistojen (kiitoteiden, terminaalien, asematasoalueiden, lennonjohtotornin) rakentamista tai välittömien tukitoimintojen varusteita (sammutus- tai turvalaitteita). Tukikelpoisiin kustannuksiin eivät kuulu kustannukset, jotka aiheutuvat muusta kuin lentoaseman perustoimintaan suoraan liittyvästä kaupallisesta toiminnasta, mukaan lukien tilojen ja kiinteistöjen rakentaminen, rahoitus, käyttö ja vuokraus paitsi toimisto- ja varastokäyttöön myös hotelleille ja lentoasemalla toimiville teollisuusyrityksille, myymälöille, ravintoloille ja pysäköintilaitoksille.

| (340) | Tässä tapauksessa julkinen rahoitus kohdistui uuden matkustajaterminaalin rakentamiseen, vanhan terminaalin kunnostamiseen, rullaustien parantamiseen, matkatavaroiden valvontajärjestelmän toteutukseen ja ympäröivän alueen valvontajärjestelmän toteutukseen. Nämä investointikustannukset ovat tukikelpoisia vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mukaan. |
| --- | --- |

(340)

Tässä tapauksessa julkinen rahoitus kohdistui uuden matkustajaterminaalin rakentamiseen, vanhan terminaalin kunnostamiseen, rullaustien parantamiseen, matkatavaroiden valvontajärjestelmän toteutukseen ja ympäröivän alueen valvontajärjestelmän toteutukseen. Nämä investointikustannukset ovat tukikelpoisia vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mukaan.

| (341) | Kun tutkitaan julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille, vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä erityisesti seuraavat seikat:






  a) | vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(341)

Kun tutkitaan julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille, vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä erityisesti seuraavat seikat:

a)

vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| b) | onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

b)

onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| c) | ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

c)

ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| d) | onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; |
| --- | --- |

d)

onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön;

| e) | vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

e)

vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (342) | Sen lisäksi, että lentoasemille myönnettävän valtiontuen on täytettävä vuoden 2005 suuntaviivoissa asetetut tuen soveltuvuutta koskevat erityiskriteerit, sillä on muiden valtiontukitoimenpiteiden tavoin oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava tarpeellinen ja oikeassa suhteessa perustellun tavoitteen kannalta, jotta sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana tukena (86). Näin ollen johdanto-osan 341 kappaleessa lueteltujen kriteerien lisäksi komissio arvioi kyseisen tuen kannustavaa vaikutusta sekä sen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(342)

Sen lisäksi, että lentoasemille myönnettävän valtiontuen on täytettävä vuoden 2005 suuntaviivoissa asetetut tuen soveltuvuutta koskevat erityiskriteerit, sillä on muiden valtiontukitoimenpiteiden tavoin oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava tarpeellinen ja oikeassa suhteessa perustellun tavoitteen kannalta, jotta sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana tukena (86). Näin ollen johdanto-osan 341 kappaleessa lueteltujen kriteerien lisäksi komissio arvioi kyseisen tuen kannustavaa vaikutusta sekä sen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta.

i)   Selkeästi määritelty yleishyödyllinen tavoite

| (343) | Arvioinnin kohteena olevien toimenpiteiden tavoitteena oli muun muassa rakentaa uusi terminaali, jonka kapasiteetti on 2 000 000 matkustajaa, koska vanha terminaali (kapasiteetti 800 000 matkustajaa) oli ruuhkainen jo vuonna 2003 (87). Investointituella rahoitettiin lisäksi lukuisia toimenpiteitä, joiden avulla lentoasema pystyi vastaamaan uusiin turvallisuusvaatimuksiin, jotta sen toiminta voisi jatkua täysimääräisenä. |
| --- | --- |

(343)

Arvioinnin kohteena olevien toimenpiteiden tavoitteena oli muun muassa rakentaa uusi terminaali, jonka kapasiteetti on 2 000 000 matkustajaa, koska vanha terminaali (kapasiteetti 800 000 matkustajaa) oli ruuhkainen jo vuonna 2003 (87). Investointituella rahoitettiin lisäksi lukuisia toimenpiteitä, joiden avulla lentoasema pystyi vastaamaan uusiin turvallisuusvaatimuksiin, jotta sen toiminta voisi jatkua täysimääräisenä.

| (344) | Italian mukaan Algheron lentoaseman infrastruktuurin rahoituksen yleisenä tarkoituksena oli turvallisten ja toimivien liikenneinfrastruktuurien ja alueellisten yhteyksien kehittäminen. Italian mukaan alueellisilla lentoasemilla on tärkeä tehtävä vaikutusalueiden liikenneyhteyksien edistämisessä. Kyseiset investoinnit parantavat lentoasemien turvallisuutta ja tehokkuutta ja samalla edistävät laajempien alueellisten kehitystavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(344)

Italian mukaan Algheron lentoaseman infrastruktuurin rahoituksen yleisenä tarkoituksena oli turvallisten ja toimivien liikenneinfrastruktuurien ja alueellisten yhteyksien kehittäminen. Italian mukaan alueellisilla lentoasemilla on tärkeä tehtävä vaikutusalueiden liikenneyhteyksien edistämisessä. Kyseiset investoinnit parantavat lentoasemien turvallisuutta ja tehokkuutta ja samalla edistävät laajempien alueellisten kehitystavoitteiden saavuttamista.

| (345) | Italia korostaa myös sitä, että Sardiniassa keskimääräinen bruttokansantuote henkeä kohti on paljon alhaisempi kuin Italiassa ja työttömyysaste on huomattavasti korkeampi kuin Italiassa keskimäärin. Esimerkiksi vuosina 2003–2012 Sardinian keskimääräinen työttömyysaste oli 13,3 prosenttia verrattuna Italian 7,9 prosenttiin. Näin ollen Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittämiseen liittyvästä mahdollisesta liikennevirtojen lisääntymisestä koituu Sardinialle todennäköisesti sosiaalisia ja taloudellisia etuja sekä talouden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden että saaren kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

(345)

Italia korostaa myös sitä, että Sardiniassa keskimääräinen bruttokansantuote henkeä kohti on paljon alhaisempi kuin Italiassa ja työttömyysaste on huomattavasti korkeampi kuin Italiassa keskimäärin. Esimerkiksi vuosina 2003–2012 Sardinian keskimääräinen työttömyysaste oli 13,3 prosenttia verrattuna Italian 7,9 prosenttiin. Näin ollen Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittämiseen liittyvästä mahdollisesta liikennevirtojen lisääntymisestä koituu Sardinialle todennäköisesti sosiaalisia ja taloudellisia etuja sekä talouden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden että saaren kehityksen kannalta.

| (346) | Nämä huomautukset ovat sopusoinnussa Accyracyn raportin johtopäätösten kanssa. Kyseisessä raportissa todettiin, että Sardinian lentoliikenteen kehittäminen on erityisen tärkeää alueen kehityksen kannalta. Accuracyn raportissa annetaan esimerkki Sardinian ilmailuinfrastruktuurin kehittämisestä aiheutuvista myönteisistä taloudellisista eduista. Accuracyn raportissa mainitun tutkimuksen mukaan Cagliarin lentoaseman (Sardiniassa) lentoliikenneinfrastruktuurin kehittämisellä oli noin 140 miljoonan euron myönteiset taloudelliset vaikutukset vuodessa. |
| --- | --- |

(346)

Nämä huomautukset ovat sopusoinnussa Accyracyn raportin johtopäätösten kanssa. Kyseisessä raportissa todettiin, että Sardinian lentoliikenteen kehittäminen on erityisen tärkeää alueen kehityksen kannalta. Accuracyn raportissa annetaan esimerkki Sardinian ilmailuinfrastruktuurin kehittämisestä aiheutuvista myönteisistä taloudellisista eduista. Accuracyn raportissa mainitun tutkimuksen mukaan Cagliarin lentoaseman (Sardiniassa) lentoliikenneinfrastruktuurin kehittämisellä oli noin 140 miljoonan euron myönteiset taloudelliset vaikutukset vuodessa.

| (347) | Ainoa kätevä liikennemuoto Sardiniaan/Sardiniasta on lentoliikenne, lukuun ottamatta lauttaliikennettä, jossa matkustusaika on kuitenkin paljon pitempi. Vaikka Sardiniaan on järjestetty lauttaliikenne Espanjasta ja Italian mantereelta, lauttamatkan keskimääräinen kesto on yli yhdeksän tuntia. |
| --- | --- |

(347)

Ainoa kätevä liikennemuoto Sardiniaan/Sardiniasta on lentoliikenne, lukuun ottamatta lauttaliikennettä, jossa matkustusaika on kuitenkin paljon pitempi. Vaikka Sardiniaan on järjestetty lauttaliikenne Espanjasta ja Italian mantereelta, lauttamatkan keskimääräinen kesto on yli yhdeksän tuntia.

| (348) | Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittäminen oli näin ollen osa Sardinian suunnitelmia parantaa yhteyksiä kehittämällä alueellisia lentoasemia. Komissio voi näin ollen päätellä, että Algheron lentoaseman infrastruktuurin parantamiseen myönnetty julkinen rahoitus täyttää selvästi turvallisen ja toimivan liikenneinfrastruktuurin ja alueellisten liikenneyhteyksien parantamista koskevat selkeästi määritellyt tavoitteet. Näin ollen Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittäminen on yhteisen edun mukaista, koska investointien odotettiin luovan myönteisiä ulkoisia vaikutuksia talouden ja sosiaalisen kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

(348)

Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittäminen oli näin ollen osa Sardinian suunnitelmia parantaa yhteyksiä kehittämällä alueellisia lentoasemia. Komissio voi näin ollen päätellä, että Algheron lentoaseman infrastruktuurin parantamiseen myönnetty julkinen rahoitus täyttää selvästi turvallisen ja toimivan liikenneinfrastruktuurin ja alueellisten liikenneyhteyksien parantamista koskevat selkeästi määritellyt tavoitteet. Näin ollen Algheron lentoaseman infrastruktuurin kehittäminen on yhteisen edun mukaista, koska investointien odotettiin luovan myönteisiä ulkoisia vaikutuksia talouden ja sosiaalisen kehityksen kannalta.

ii)   Infrastruktuurin tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus määriteltyyn tavoitteeseen nähden

| (349) | Investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, kun se on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden. Näin erityisesti, kun investointi ei ole päällekkäinen olemassa olevan alikäytetyn infrastruktuurin kanssa. |
| --- | --- |

(349)

Investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, kun se on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden. Näin erityisesti, kun investointi ei ole päällekkäinen olemassa olevan alikäytetyn infrastruktuurin kanssa.

| (350) | Algheron lentoaseman investoinnin rahoittamiseen tarvittiin valtiontukea lentoaseman kapasiteetin lisäämiseksi ja siten pitkän aikavälin kannattavuuden varmistamiseksi. Ennen investointien toteuttamista Algheron lentoaseman kapasiteetti oli ainoastaan 800 000 matkustajaa. Algheron lentoasema oli saavuttanut kapasiteettirajoitukset vuosina 2003 ja 2004, joten investointeja tarvittiin, jotta se voisi vastaanottaa lisää matkustajia. Lisäksi toteutettiin tiettyjä parannuksia turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi, mikä edisti olemassa olevan lentoasemainfrastruktuurin parempaa käyttöä ja siten edisti alueen kehitystä ja paransi lentoaseman vaikutusalueen liikenneyhteyksiä. |
| --- | --- |

(350)

Algheron lentoaseman investoinnin rahoittamiseen tarvittiin valtiontukea lentoaseman kapasiteetin lisäämiseksi ja siten pitkän aikavälin kannattavuuden varmistamiseksi. Ennen investointien toteuttamista Algheron lentoaseman kapasiteetti oli ainoastaan 800 000 matkustajaa. Algheron lentoasema oli saavuttanut kapasiteettirajoitukset vuosina 2003 ja 2004, joten investointeja tarvittiin, jotta se voisi vastaanottaa lisää matkustajia. Lisäksi toteutettiin tiettyjä parannuksia turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi, mikä edisti olemassa olevan lentoasemainfrastruktuurin parempaa käyttöä ja siten edisti alueen kehitystä ja paransi lentoaseman vaikutusalueen liikenneyhteyksiä.

| (351) | Investoinnit johtivat lentoaseman kapasiteetin lisääntymiseen 800 000 matkustajasta vuonna 2003 aina 2 000 000 matkustajaan vuonna 2004. Vuodesta 2011 lentoaseman matkustajaliikenne on ollut keskimäärin 70 prosenttia lentoaseman kapasiteetista. Italian mukaan ilman rahoituskriisiä matkustajien määrä olisi todennäköisesti ollut vieläkin suurempi. |
| --- | --- |

(351)

Investoinnit johtivat lentoaseman kapasiteetin lisääntymiseen 800 000 matkustajasta vuonna 2003 aina 2 000 000 matkustajaan vuonna 2004. Vuodesta 2011 lentoaseman matkustajaliikenne on ollut keskimäärin 70 prosenttia lentoaseman kapasiteetista. Italian mukaan ilman rahoituskriisiä matkustajien määrä olisi todennäköisesti ollut vieläkin suurempi.

| (352) | Ecorysin raportissa vahvistetaan, että matkailualan kehittäminen edellytti Algheron lentoaseman terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikenteen odotettuun kasvuun vastaamiseksi. Kuten edellä on mainittu, Ecorysin raportin mukaan ennen kuin Algheron lentoaseman investoinnit toteutettiin, kansainvälisten liikenneyhteyksien puuttuminen esti matkailun kehitystä. So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Tällaisen matkustajamäärän vastaanottaminen ei olisi ollut mahdollista ilman investointeja. |
| --- | --- |

(352)

Ecorysin raportissa vahvistetaan, että matkailualan kehittäminen edellytti Algheron lentoaseman terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikenteen odotettuun kasvuun vastaamiseksi. Kuten edellä on mainittu, Ecorysin raportin mukaan ennen kuin Algheron lentoaseman investoinnit toteutettiin, kansainvälisten liikenneyhteyksien puuttuminen esti matkailun kehitystä. So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Tällaisen matkustajamäärän vastaanottaminen ei olisi ollut mahdollista ilman investointeja.

| (353) | Uudet investoinnit eivät olleet päällekkäisiä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa, koska kolme lähintä lentoasemaa eivät sijaitse samalla vaikutusalueella (ks. johdanto-osan 33 kappale). Vaikka Algheron lentoasema on yksi Sardinian kolmesta lentoasemasta (Cagliarin ja Olbian ohella), jotka palvelevat kaupallisia lentoyhtiöitä, kumpikaan näistä kahdesta lentoasemasta ei sijaitse samalla vaikutusalueella. Olbia sijaitsee 128 kilometrin ja Cagliari 235 kilometrin päässä Algheron lentoasemalta. Vuoden 2007 päätöksessään komissio totesi, että Algheron lentoasemaa ei voida korvata näillä kahdella muulla lentoasemalla sen sijainnin ja Sardinian liikenneverkoston ominaisuuksien vuoksi. Uudet investoinnit eivät näin ollen olleet päällekkäisiä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa. |
| --- | --- |

(353)

Uudet investoinnit eivät olleet päällekkäisiä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa, koska kolme lähintä lentoasemaa eivät sijaitse samalla vaikutusalueella (ks. johdanto-osan 33 kappale). Vaikka Algheron lentoasema on yksi Sardinian kolmesta lentoasemasta (Cagliarin ja Olbian ohella), jotka palvelevat kaupallisia lentoyhtiöitä, kumpikaan näistä kahdesta lentoasemasta ei sijaitse samalla vaikutusalueella. Olbia sijaitsee 128 kilometrin ja Cagliari 235 kilometrin päässä Algheron lentoasemalta. Vuoden 2007 päätöksessään komissio totesi, että Algheron lentoasemaa ei voida korvata näillä kahdella muulla lentoasemalla sen sijainnin ja Sardinian liikenneverkoston ominaisuuksien vuoksi. Uudet investoinnit eivät näin ollen olleet päällekkäisiä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa.

| (354) | Komissio voi näin ollen todeta, että tuetut investoinnit olivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia yhteyksien ja alueen talouden kehittämistä koskeviin tavoitteisiin nähden, joiden edistämiseen kyseisellä toimenpiteellä pyritään. |
| --- | --- |

(354)

Komissio voi näin ollen todeta, että tuetut investoinnit olivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia yhteyksien ja alueen talouden kehittämistä koskeviin tavoitteisiin nähden, joiden edistämiseen kyseisellä toimenpiteellä pyritään.

iii)   Käyttöön liittyvät odotukset keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön

| (355) | Investointien avulla Algheron lentoasema pystyi noudattamaan lentoasemien turvallisuutta koskevia vaatimuksia ja mukautumaan sen vaikutusalueen liikennetarpeisiin. |
| --- | --- |

(355)

Investointien avulla Algheron lentoasema pystyi noudattamaan lentoasemien turvallisuutta koskevia vaatimuksia ja mukautumaan sen vaikutusalueen liikennetarpeisiin.

| (356) | Saatuaan Algheron lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan So.Ge.A.AL laati investointiohjelman mukauttaakseen lentoaseman infrastruktuuria ja laitteistoja, jotta lentoasema pystyisi selviytymään kasvavista matkustajamääristä. Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelman perusteella Algheron lentoasemalle suunnitellut investoinnit toimiluvan voimassaoloaikana olivat yhteensä 143,3 miljoonaa euroa (88). |
| --- | --- |

(356)

Saatuaan Algheron lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan So.Ge.A.AL laati investointiohjelman mukauttaakseen lentoaseman infrastruktuuria ja laitteistoja, jotta lentoasema pystyisi selviytymään kasvavista matkustajamääristä. Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelman perusteella Algheron lentoasemalle suunnitellut investoinnit toimiluvan voimassaoloaikana olivat yhteensä 143,3 miljoonaa euroa (88).

| (357) | So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että Algheron lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Tällaisen matkustajamäärän vastaanottaminen ei olisi ollut mahdollista ilman nyt arvioitavia investointeja. Myöhempi kehitys vahvistaa suurelta osin nämä odotukset. So.Ge.A.AL on onnistunut kasvattamaan liikennemääräänsä odotustensa mukaisesti. Vuodesta 2011 lentoaseman matkustajaliikenne on ollut keskimäärin 70 prosenttia lentoaseman kapasiteetista. Italian mukaan matkustajien määrä olisi ollut suurempi ilman rahoituskriisiä. |
| --- | --- |

(357)

So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että Algheron lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Tällaisen matkustajamäärän vastaanottaminen ei olisi ollut mahdollista ilman nyt arvioitavia investointeja. Myöhempi kehitys vahvistaa suurelta osin nämä odotukset. So.Ge.A.AL on onnistunut kasvattamaan liikennemääräänsä odotustensa mukaisesti. Vuodesta 2011 lentoaseman matkustajaliikenne on ollut keskimäärin 70 prosenttia lentoaseman kapasiteetista. Italian mukaan matkustajien määrä olisi ollut suurempi ilman rahoituskriisiä.

| (358) | Näin ollen komissio katsoo, että parannetun infrastruktuurin käyttönäkymät ovat keskipitkällä aikavälillä hyvät. |
| --- | --- |

(358)

Näin ollen komissio katsoo, että parannetun infrastruktuurin käyttönäkymät ovat keskipitkällä aikavälillä hyvät.

iv)   Infrastruktuurin yhtäläinen ja syrjimätön käytettävyys

| (359) | Italian antamien tietojen mukaan ja yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa sovelletuista perustelluista hintaeroista huolimatta infrastruktuuri on aina ollut avoin kaikille käyttäjille ilman syrjintää. |
| --- | --- |

(359)

Italian antamien tietojen mukaan ja yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa sovelletuista perustelluista hintaeroista huolimatta infrastruktuuri on aina ollut avoin kaikille käyttäjille ilman syrjintää.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (360) | Vuoteen 2005 asti Alghero oli luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 15 kohdassa määritellyksi luokan D lentoasemaksi. Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa todettiin, että luokan D lentoasemalle myönnettävään rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriistaisella tavalla. Tämän perusteella komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että ennen vuotta 2005 tuki ei vaikuttanut kauppaan yhteisen edun vastaisella tavalla. Italia ja asianomaiset osapuolet eivät ole tutkinnan aikana kiistäneet tätä alustavaa havaintoa. |
| --- | --- |

(360)

Vuoteen 2005 asti Alghero oli luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 15 kohdassa määritellyksi luokan D lentoasemaksi. Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa todettiin, että luokan D lentoasemalle myönnettävään rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriistaisella tavalla. Tämän perusteella komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että ennen vuotta 2005 tuki ei vaikuttanut kauppaan yhteisen edun vastaisella tavalla. Italia ja asianomaiset osapuolet eivät ole tutkinnan aikana kiistäneet tätä alustavaa havaintoa.

| (361) | Mikään muu lentoasema ei myöskään sijaitse samalla vaikutusalueella. Kuten johdanto-osan 33 kappaleesta ilmenee, lähin lentoasema sijaitsee yli 120 kilometrin päässä alueella, jossa tieyhteydet ovat keskinkertaiset. Tämä vahvistaa näkemystä, jonka mukaan muut Sardinian lentoasemat eivät voi merkittävässä määrin korvata Algheron lentoasemaa matkustajien näkökulmasta. |
| --- | --- |

(361)

Mikään muu lentoasema ei myöskään sijaitse samalla vaikutusalueella. Kuten johdanto-osan 33 kappaleesta ilmenee, lähin lentoasema sijaitsee yli 120 kilometrin päässä alueella, jossa tieyhteydet ovat keskinkertaiset. Tämä vahvistaa näkemystä, jonka mukaan muut Sardinian lentoasemat eivät voi merkittävässä määrin korvata Algheron lentoasemaa matkustajien näkökulmasta.

| (362) | Näin ollen komissio katsoo, että Algheron lentoaseman infrastruktuurin (mukaan lukien varustus ja korjaustyöt) ja laitteistojen parantamiseen myönnetty rahoitus ei vääristänyt kilpailua unionin etujen vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(362)

Näin ollen komissio katsoo, että Algheron lentoaseman infrastruktuurin (mukaan lukien varustus ja korjaustyöt) ja laitteistojen parantamiseen myönnetty rahoitus ei vääristänyt kilpailua unionin etujen vastaisella tavalla.

vi)   Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (363) | Komission on myös selvitettävä, onko Algheron lentoasemalle myönnetty valtiontuki muuttanut tuensaajayrityksen toimintaa niin, että se harjoittaa yleisen edun tavoitteiden saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetummin tai eri tavalla. Tuen oikeasuhteisuus edellyttää myös, että samaa tulosta ei saavutettaisi myöntämällä vähemmän tukea ja aiheuttamalla vähemmän kilpailun vääristymistä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(363)

Komission on myös selvitettävä, onko Algheron lentoasemalle myönnetty valtiontuki muuttanut tuensaajayrityksen toimintaa niin, että se harjoittaa yleisen edun tavoitteiden saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetummin tai eri tavalla. Tuen oikeasuhteisuus edellyttää myös, että samaa tulosta ei saavutettaisi myöntämällä vähemmän tukea ja aiheuttamalla vähemmän kilpailun vääristymistä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.

| (364) | Nyt käsiteltävässä tapauksessa investointituet koskivat lähinnä asematasoalueiden, kiitoteiden, rullausteiden ja terminaalin parantamista. Pitkien takaisinmaksuaikojen ja infrastruktuuri-investointien sekä suuriin hankkeisiin liittyvien merkittävien ongelmien ja riskien takia voi olla vaikeaa saada yksityistä pääomaa. Algheron kaltaisilla pienillä lentoasemilla voi olla erityisiä vaikeuksia saada yksityistä pääomaa sopivaan hintaan, jotta ne voisivat toteuttaa tarvittavat infrastruktuurihankkeet. |
| --- | --- |

(364)

Nyt käsiteltävässä tapauksessa investointituet koskivat lähinnä asematasoalueiden, kiitoteiden, rullausteiden ja terminaalin parantamista. Pitkien takaisinmaksuaikojen ja infrastruktuuri-investointien sekä suuriin hankkeisiin liittyvien merkittävien ongelmien ja riskien takia voi olla vaikeaa saada yksityistä pääomaa. Algheron kaltaisilla pienillä lentoasemilla voi olla erityisiä vaikeuksia saada yksityistä pääomaa sopivaan hintaan, jotta ne voisivat toteuttaa tarvittavat infrastruktuurihankkeet.

| (365) | Italian antamien tietojen mukaan ilman tukea näitä investointeja ei olisi voitu toteuttaa. Kun otetaan huomioon So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne ja tarkasteltavan ajanjakson 2000–2010 aikana kertynyt tappio, joka edellytti viranomaisilta lukuisia pääomanlisäyksiä, on selvää, että So.Ge.A.AL ei olisi pystynyt osoittamaan enemmän rahoitusta näille investoinneille eikä sillä ollut tosiasiassa mahdollisuutta saada ulkopuolista rahoitusta markkinoilta. Näin ollen voidaan katsoa, että kyseiset tukitoimenpiteet olivat tarpeen ja oikeasuhteisia lentoyhtiöiden ja matkustajien odotettuun kysyntään vastaamiseksi vaikutusalueella. |
| --- | --- |

(365)

Italian antamien tietojen mukaan ilman tukea näitä investointeja ei olisi voitu toteuttaa. Kun otetaan huomioon So.Ge.A.AL:n taloudellinen tilanne ja tarkasteltavan ajanjakson 2000–2010 aikana kertynyt tappio, joka edellytti viranomaisilta lukuisia pääomanlisäyksiä, on selvää, että So.Ge.A.AL ei olisi pystynyt osoittamaan enemmän rahoitusta näille investoinneille eikä sillä ollut tosiasiassa mahdollisuutta saada ulkopuolista rahoitusta markkinoilta. Näin ollen voidaan katsoa, että kyseiset tukitoimenpiteet olivat tarpeen ja oikeasuhteisia lentoyhtiöiden ja matkustajien odotettuun kysyntään vastaamiseksi vaikutusalueella.

| (366) | Komissio katsoo näin ollen, että tuen määrä on rajoitettu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(366)

Komissio katsoo näin ollen, että tuen määrä on rajoitettu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.

vii)   Päätelmät

| (367) | Komissio katsoo, että jos tarkasteltavat toimenpiteet, joilla myönnetään julkista tukea Algheron lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille, katsotaan investointitueksi, ne soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(367)

Komissio katsoo, että jos tarkasteltavat toimenpiteet, joilla myönnetään julkista tukea Algheron lentoaseman infrastruktuuri-investoinneille, katsotaan investointitueksi, ne soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

12.1.3.4   So.Ge.A.AL:lle myönnetyn tuen (toimenpiteet 1, 2 ja 3) soveltuvuus sisämarkkinoille olettaen, että tuki on toimintatukea

| (368) | Toimintatuki, joka myönnettiin ennen vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa, eli ennen 4 päivä huhtikuuta 2014, voi soveltua sisämarkkinoille, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Vaikutus selkeästi määritellyn, yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytyksen katsotaan täyttyvän muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueen kehitystä (89); |
| --- | --- | --- |

(368)

Toimintatuki, joka myönnettiin ennen vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen voimaantuloa, eli ennen 4 päivä huhtikuuta 2014, voi soveltua sisämarkkinoille, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Vaikutus selkeästi määritellyn, yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytyksen katsotaan täyttyvän muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueen kehitystä (89);

| b) | Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä: jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukaista aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joihin tuella on tarkoitus puuttua (90); |
| --- | --- |

b)

Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä: jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukaista aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joihin tuella on tarkoitus puuttua (90);

| c) | Valtiontuen tarve: valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (91); |
| --- | --- |

c)

Valtiontuen tarve: valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (91);

| d) | Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman toimintatukea, kun otetaan huomioon mahdollinen investointituki ja lentoaseman liikennöintitaso (92); |
| --- | --- |

d)

Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman toimintatukea, kun otetaan huomioon mahdollinen investointituki ja lentoaseman liikennöintitaso (92);

| e) | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen on rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (93); |
| --- | --- |

e)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen on rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (93);

| f) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (94). |
| --- | --- |

f)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (94).

| (369) | So.Ge.A.AL:lle myönnettyjen eri toimintatukien – joihin kuuluu erityisesti monia pääomanlisäyksiä – tarkoituksena oli varmistaa, että yhtiöllä olisi tarpeeksi pääomaa, jotta se voisi jatkaa toimintaansa elinkelpoisena sekä taloudellisesti että oikeudellisesti. Vastaavasti viranomaisten päätökset rahoittaa tiettyjä investointeja vaatimatta vastaavasti korotusta So.Ge.A.AL:n maksamiin toimilupamaksuihin, vaikuttivat myös siihen, että yhtiö pysyi toiminnassa, sillä korkeammat toimilupamaksut olisivat johtaneet korkeampiin toimintakustannuksiin ja pahentaneet edelleen yrityksen taloudellista tilannetta. Kaikki nämä toimenpiteet vaikuttivat siten Algheron lentoaseman toiminnan ylläpitämiseen ja jatkumiseen. Kun otetaan huomioon lentoaseman rooli alueen liikenneyhteyksien ja talouskehityksen kannalta, kuten johdanto-osan 343–348 kappaleessa selvitetään, komissio katsoo, että So.Ge.A.AL:lle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(369)

So.Ge.A.AL:lle myönnettyjen eri toimintatukien – joihin kuuluu erityisesti monia pääomanlisäyksiä – tarkoituksena oli varmistaa, että yhtiöllä olisi tarpeeksi pääomaa, jotta se voisi jatkaa toimintaansa elinkelpoisena sekä taloudellisesti että oikeudellisesti. Vastaavasti viranomaisten päätökset rahoittaa tiettyjä investointeja vaatimatta vastaavasti korotusta So.Ge.A.AL:n maksamiin toimilupamaksuihin, vaikuttivat myös siihen, että yhtiö pysyi toiminnassa, sillä korkeammat toimilupamaksut olisivat johtaneet korkeampiin toimintakustannuksiin ja pahentaneet edelleen yrityksen taloudellista tilannetta. Kaikki nämä toimenpiteet vaikuttivat siten Algheron lentoaseman toiminnan ylläpitämiseen ja jatkumiseen. Kun otetaan huomioon lentoaseman rooli alueen liikenneyhteyksien ja talouskehityksen kannalta, kuten johdanto-osan 343–348 kappaleessa selvitetään, komissio katsoo, että So.Ge.A.AL:lle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista.

| (370) | Koska Algheron lentoaseman toiminta oli tappiollista tarkasteltavalla ajanjaksolla (ks. taulukko 3), toimintatuen ansiosta lentoasema pystyi jatkamaan toimintaansa ja varmistamaan Sardinian alueen yhteydet. Komissio katsoo näin ollen, että Algheron lentoasemalle myönnetty toimintatuki oli tarkoituksenmukainen toimenpide yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(370)

Koska Algheron lentoaseman toiminta oli tappiollista tarkasteltavalla ajanjaksolla (ks. taulukko 3), toimintatuen ansiosta lentoasema pystyi jatkamaan toimintaansa ja varmistamaan Sardinian alueen yhteydet. Komissio katsoo näin ollen, että Algheron lentoasemalle myönnetty toimintatuki oli tarkoituksenmukainen toimenpide yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (371) | Tuen tarpeellisuuden osalta vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa edellytetään, että toimintatuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on näin, koska jos tukea ei olisi myönnetty, So.Ge.A.AL:n olisi todennäköisesti ollut pakko poistua markkinoilta. Tällöin Sardinia olisi menettänyt liikenneinfrastruktuurin, jolla on merkittävä rooli alueen yhteyksien ja kehityksen (matkailun) kannalta. |
| --- | --- |

(371)

Tuen tarpeellisuuden osalta vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa edellytetään, että toimintatuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on näin, koska jos tukea ei olisi myönnetty, So.Ge.A.AL:n olisi todennäköisesti ollut pakko poistua markkinoilta. Tällöin Sardinia olisi menettänyt liikenneinfrastruktuurin, jolla on merkittävä rooli alueen yhteyksien ja kehityksen (matkailun) kannalta.

| (372) | Jos tukea ei olisi myönnetty, tuensaajan toiminta olisi lisäksi merkittävästi vähentynyt, jollei kokonaan lakannut. Tutkinnan alaiset toimenpiteet oli rajattu välttämättömään tappioiden kattamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että So.Ge.A.AL voisi täyttää pääomavaatimukset ja jatkaa toimintaansa elinkelpoisena. Tällaiset toimenpiteet olivat välttämättömiä, jotta yhtiö pysyisi toiminnassa, vaikka kaikkien muiden tutkittavien (toiminta- ja investointi)tukien vaikutukset otettaisiin huomioon. Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:lle myönnetyn toimintatuen määrä oli tarpeen ja rajattu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(372)

Jos tukea ei olisi myönnetty, tuensaajan toiminta olisi lisäksi merkittävästi vähentynyt, jollei kokonaan lakannut. Tutkinnan alaiset toimenpiteet oli rajattu välttämättömään tappioiden kattamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että So.Ge.A.AL voisi täyttää pääomavaatimukset ja jatkaa toimintaansa elinkelpoisena. Tällaiset toimenpiteet olivat välttämättömiä, jotta yhtiö pysyisi toiminnassa, vaikka kaikkien muiden tutkittavien (toiminta- ja investointi)tukien vaikutukset otettaisiin huomioon. Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:lle myönnetyn toimintatuen määrä oli tarpeen ja rajattu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.

| (373) | Kuten edellä todettiin, mikään muu lentoasema ei myöskään sijaitse samalla vaikutusalueella. Italia on lisäksi vahvistanut, että lentoaseman infrastruktuuri on annettu kaikkien lentoyhtiöiden käyttöön syrjimättömin edellytyksin. |
| --- | --- |

(373)

Kuten edellä todettiin, mikään muu lentoasema ei myöskään sijaitse samalla vaikutusalueella. Italia on lisäksi vahvistanut, että lentoaseman infrastruktuuri on annettu kaikkien lentoyhtiöiden käyttöön syrjimättömin edellytyksin.

| (374) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuoden 2014 suuntaviivoissa esitetyt soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät ja siksi toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(374)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuoden 2014 suuntaviivoissa esitetyt soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät ja siksi toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

12.2   LENTOASEMALLA TOIMIVIEN LENTOYHTIÖIDEN HYVÄKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET

12.2.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (375) | Tässä osassa komissio arvioi, ovatko tutkinnan kohteena olevat So.Ge.A.AL:n useiden lentoyhtiöiden kanssa tekemät sopimukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseisille lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(375)

Tässä osassa komissio arvioi, ovatko tutkinnan kohteena olevat So.Ge.A.AL:n useiden lentoyhtiöiden kanssa tekemät sopimukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseisille lentoyhtiöille.

12.2.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpide

| (376) | Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden saamat mahdolliset sopimusperusteiset taloudelliset edut eivät olleet suoraan valtion myöntämiä vaan valtion omistaman lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n myöntämiä. Jos oletetaan, että tutkinnanalaisiin sopimuksiin liittyy tällainen taloudellinen etu, on tarpeen vahvistaa, rahoitettiinko kyseinen etu valtion varoista ja voidaanko sen katsoa johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(376)

Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden saamat mahdolliset sopimusperusteiset taloudelliset edut eivät olleet suoraan valtion myöntämiä vaan valtion omistaman lentoaseman pitäjän So.Ge.A.AL:n myöntämiä. Jos oletetaan, että tutkinnanalaisiin sopimuksiin liittyy tällainen taloudellinen etu, on tarpeen vahvistaa, rahoitettiinko kyseinen etu valtion varoista ja voidaanko sen katsoa johtuvan valtiosta.

| (377) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan niiden julkisten yritysten varoja, joissa viranomaisilla on määräävä vaikutusvalta joko suoraan tai välillisesti, pidetään myös valtion varoina, koska ne ”pysyvät jatkuvasti julkisessa määräysvallassa ja siis toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä” (95). Koska So.Ge.A.AL on julkinen yritys, sen varoja on kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina valtion varoina. Avoimuusdirektiivin 2 artiklan mukaan viranomaisilla on määräävä vaikutusvalta, kun niillä on suuri osa yrityksen merkitystä pääomasta, yrityksen liikkeeseen laskemiin osakkeisiin liittyvän äänimäärän enemmistö tai oikeus nimittää yli puolet hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä. So.Ge.A.AL:n tapauksessa näyttää siltä, että nämä kaikki kolme kriteeriä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa valtion määräävää vaikutusvaltaa, täyttyvät. |
| --- | --- |

(377)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan niiden julkisten yritysten varoja, joissa viranomaisilla on määräävä vaikutusvalta joko suoraan tai välillisesti, pidetään myös valtion varoina, koska ne ”pysyvät jatkuvasti julkisessa määräysvallassa ja siis toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä” (95). Koska So.Ge.A.AL on julkinen yritys, sen varoja on kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina valtion varoina. Avoimuusdirektiivin 2 artiklan mukaan viranomaisilla on määräävä vaikutusvalta, kun niillä on suuri osa yrityksen merkitystä pääomasta, yrityksen liikkeeseen laskemiin osakkeisiin liittyvän äänimäärän enemmistö tai oikeus nimittää yli puolet hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä. So.Ge.A.AL:n tapauksessa näyttää siltä, että nämä kaikki kolme kriteeriä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa valtion määräävää vaikutusvaltaa, täyttyvät.

| (378) | So.Ge.A.AL ja Ryanair kiistävät sen, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset johtuvat valtiosta, kun taas Italia ja Unioncamere vahvistavat sen. |
| --- | --- |

(378)

So.Ge.A.AL ja Ryanair kiistävät sen, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset johtuvat valtiosta, kun taas Italia ja Unioncamere vahvistavat sen.

| (379) | Sekä So.Ge.A.AL että Ryanair ovat tutkinnan aikana väittäneet, että Algheron lentoaseman lentoyhtiöiden kanssa tekemien sopimusten voitaisiin katsoa johtuvan valtiosta ainoastaan, jos voidaan objektiivisesti osoittaa, että valtio on puuttunut So.Ge.A.AL:n päätökseen tehdä sopimukset siten, että se on määritellyt ne tai vaikuttanut niihin, siinä mielessä, että So.Ge.A.AL olisi päättänyt toisin, jos se olisi voinut tehdä päätöksen itsenäisesti. Ne katsoivat, että näin ei kuitenkaan ollut tapahtunut kummankaan So.Ge.A.AL:n julkisen osakkaan osalta. Oikeuskäytännön perusteella So.Ge.A.AL:n tekemät sopimukset lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa voivat sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea ainoastaan, jos So.Ge.A.AL on valtion määräysvallassa ja jos viranomaiset ovat ”tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin”. ”Ei voida vaatia osoittamaan, että viranomaiset ovat täsmällisellä määräyksellä konkreettisesti kannustaneet julkista yritystä toteuttamaan kyseessä olevat tukitoimenpiteet.” (96) Jotta voidaan katsoa, johtuuko tietty toimenpide valtiosta, komissio voi perustaa päätöksensä muuhun seikkaan, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse (97). |
| --- | --- |

(379)

Sekä So.Ge.A.AL että Ryanair ovat tutkinnan aikana väittäneet, että Algheron lentoaseman lentoyhtiöiden kanssa tekemien sopimusten voitaisiin katsoa johtuvan valtiosta ainoastaan, jos voidaan objektiivisesti osoittaa, että valtio on puuttunut So.Ge.A.AL:n päätökseen tehdä sopimukset siten, että se on määritellyt ne tai vaikuttanut niihin, siinä mielessä, että So.Ge.A.AL olisi päättänyt toisin, jos se olisi voinut tehdä päätöksen itsenäisesti. Ne katsoivat, että näin ei kuitenkaan ollut tapahtunut kummankaan So.Ge.A.AL:n julkisen osakkaan osalta. Oikeuskäytännön perusteella So.Ge.A.AL:n tekemät sopimukset lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa voivat sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea ainoastaan, jos So.Ge.A.AL on valtion määräysvallassa ja jos viranomaiset ovat ”tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin”. ”Ei voida vaatia osoittamaan, että viranomaiset ovat täsmällisellä määräyksellä konkreettisesti kannustaneet julkista yritystä toteuttamaan kyseessä olevat tukitoimenpiteet.” (96) Jotta voidaan katsoa, johtuuko tietty toimenpide valtiosta, komissio voi perustaa päätöksensä muuhun seikkaan, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse (97).

| (380) | Kuten Stardust Marine -tuomiossa on todettu, se, johtuuko toimenpide valtiosta, voidaan todeta ”elimellisten” tai ”rakenteellisten” seikkojen perusteella tai osoittamalla, että valtio on ollut osallinen tai on epätodennäköistä, ettei se osallistunut päätöksentekoon, joka johti konkreettiseen toimenpiteeseen. Samassa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin vahvisti ei-tyhjentävän luettelon mahdollisista seikoista, joiden perusteella voi olla mahdollista katsoa, että toimenpide johtuu valtiosta, kuten johdanto-osan 268 kappaleesta ilmenee. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa seuraavat: se seikka, että yrityksen, jonka kautta tuki on myönnetty, on täytynyt ottaa huomioon julkisoikeudelliset säännökset; julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteisiin; yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa; yrityksen oikeusasema; viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä ja muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. |
| --- | --- |

(380)

Kuten Stardust Marine -tuomiossa on todettu, se, johtuuko toimenpide valtiosta, voidaan todeta ”elimellisten” tai ”rakenteellisten” seikkojen perusteella tai osoittamalla, että valtio on ollut osallinen tai on epätodennäköistä, ettei se osallistunut päätöksentekoon, joka johti konkreettiseen toimenpiteeseen. Samassa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin vahvisti ei-tyhjentävän luettelon mahdollisista seikoista, joiden perusteella voi olla mahdollista katsoa, että toimenpide johtuu valtiosta, kuten johdanto-osan 268 kappaleesta ilmenee. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa seuraavat: se seikka, että yrityksen, jonka kautta tuki on myönnetty, on täytynyt ottaa huomioon julkisoikeudelliset säännökset; julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteisiin; yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa; yrityksen oikeusasema; viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä ja muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.

| (381) | Tapauksen tutkinnassa on vahvistettu, että sopimusten tekemisen lentoyhtiöiden kanssa voidaan katsoa johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(381)

Tapauksen tutkinnassa on vahvistettu, että sopimusten tekemisen lentoyhtiöiden kanssa voidaan katsoa johtuvan valtiosta.

| (382) | Ensinnäkin So.Ge.A.AL:n julkinen omistus, eli kaikki äänet osakkeenomistajien kokouksessa ja hallituksessa, tarkoittaa, että valtion on katsottava vaikuttavan So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin ja osallistuvan yrityksen tekemiin päätöksiin. Sardinialla, kun otetaan huomioon sen osakkuus So.Ge.A.AL:ssä, on äänten enemmistö osakkeenomistajien kokouksessa. So.Ge.A.AL:n yhtiöjärjestyksen mukaan kukin rekisteröity osake oikeuttaa yhteen ääneen osakkeenomistajien yleiskokouksessa. Hallituksen jäsenten nimityksissä otetaan huomioon enemmistöosakkaiden ja vähemmistöosakkaiden osakkuuksien välinen suhde. |
| --- | --- |

(382)

Ensinnäkin So.Ge.A.AL:n julkinen omistus, eli kaikki äänet osakkeenomistajien kokouksessa ja hallituksessa, tarkoittaa, että valtion on katsottava vaikuttavan So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin ja osallistuvan yrityksen tekemiin päätöksiin. Sardinialla, kun otetaan huomioon sen osakkuus So.Ge.A.AL:ssä, on äänten enemmistö osakkeenomistajien kokouksessa. So.Ge.A.AL:n yhtiöjärjestyksen mukaan kukin rekisteröity osake oikeuttaa yhteen ääneen osakkeenomistajien yleiskokouksessa. Hallituksen jäsenten nimityksissä otetaan huomioon enemmistöosakkaiden ja vähemmistöosakkaiden osakkuuksien välinen suhde.

| (383) | Toiseksi komissio toteaa, ettei Italia ole väittänyt, että So.Ge.A.AL teki itsenäisesti päätökset sopimusten tekemisestä lentoyhtiöiden kanssa ilman osakkeenomistajien osallisuutta. Italia myönsi päinvastoin 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessä, että






  — | lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista neuvotteli So.Ge.A.AL:n pääjohtaja; |
| --- | --- | --- |

(383)

Toiseksi komissio toteaa, ettei Italia ole väittänyt, että So.Ge.A.AL teki itsenäisesti päätökset sopimusten tekemisestä lentoyhtiöiden kanssa ilman osakkeenomistajien osallisuutta. Italia myönsi päinvastoin 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessä, että

—

lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista neuvotteli So.Ge.A.AL:n pääjohtaja;

| — | pääjohtaja ilmoitti hallitukselle neuvottelujen etenemisestä, sopimusten sisällöstä ja kyseisten sopimusten kehitysnäkymistä; |
| --- | --- |

—

pääjohtaja ilmoitti hallitukselle neuvottelujen etenemisestä, sopimusten sisällöstä ja kyseisten sopimusten kehitysnäkymistä;

| — | hallitus hyväksyi annetuilla äänillä yksimielisesti lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten ehdot ennen niiden allekirjoittamista. |
| --- | --- |

—

hallitus hyväksyi annetuilla äänillä yksimielisesti lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten ehdot ennen niiden allekirjoittamista.

| (384) | Italia selvensi lisäksi, että sopimusten tekeminen lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa uusien reittien edistämiseksi tai käynnistämiseksi Algherosta tehtiin Sardinian suostumuksella ja oli olennainen osa Sardinian strategiaa lisätä saarelle tulevien ja saarelta lähtevien matkustajien määriä (98). Komissio katsoo lisäksi, että So.Ge.A.AL:n toiminnan (lentoaseman hallinnointi) luonne osoittaa, että kyseiset toimenpiteet voidaan katsoa valtiosta johtuvaksi, kun otetaan huomioon, että paikalliset ja alueelliset viranomaiset pitävät usein alueellisia lentoasemia tärkeänä välineenä edistää paikallista taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

(384)

Italia selvensi lisäksi, että sopimusten tekeminen lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa uusien reittien edistämiseksi tai käynnistämiseksi Algherosta tehtiin Sardinian suostumuksella ja oli olennainen osa Sardinian strategiaa lisätä saarelle tulevien ja saarelta lähtevien matkustajien määriä (98). Komissio katsoo lisäksi, että So.Ge.A.AL:n toiminnan (lentoaseman hallinnointi) luonne osoittaa, että kyseiset toimenpiteet voidaan katsoa valtiosta johtuvaksi, kun otetaan huomioon, että paikalliset ja alueelliset viranomaiset pitävät usein alueellisia lentoasemia tärkeänä välineenä edistää paikallista taloudellista kehitystä.

| (385) | Kolmanneksi komissio osoittaa, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että alueelliset viranomaiset ovat itse asiassa kannustaneet kyseisten sopimusten tekemiseen erityisesti – mutta ei pelkästään – suurimman lentoasemalla liikennöivän lentoyhtiön Ryanairin kanssa. Nämä seikat ovat asiassa Stardust Marine tarkoitettuja todisteita siitä, että toimenpiteet johtuvat valtiosta (99). |
| --- | --- |

(385)

Kolmanneksi komissio osoittaa, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että alueelliset viranomaiset ovat itse asiassa kannustaneet kyseisten sopimusten tekemiseen erityisesti – mutta ei pelkästään – suurimman lentoasemalla liikennöivän lentoyhtiön Ryanairin kanssa. Nämä seikat ovat asiassa Stardust Marine tarkoitettuja todisteita siitä, että toimenpiteet johtuvat valtiosta (99).

i)   Alueellisille viranomaisille tiedotettiin asiasta, ja niiden odotettiin osallistuvan lentoyhtiöiden kanssa tehtävistä sopimuksista aiheutuviin kustannuksiin

| (386) | Italian tutkinnan aikana toimittamasta hallituksen kokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että Sardinialle ilmoitettiin ja sitä kuultiin neuvotteluista ja se hyväksyi sopimusten tekemisen Algheron lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa. |
| --- | --- |

(386)

Italian tutkinnan aikana toimittamasta hallituksen kokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että Sardinialle ilmoitettiin ja sitä kuultiin neuvotteluista ja se hyväksyi sopimusten tekemisen Algheron lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa.

| (387) | Esimerkiksi hallituksen 9 päivänä maaliskuuta 2000 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että hallitus hyväksyi yksimielisesti So.Ge.A.AL:n ehdottamat sopimukset lehtoyhtiöiden kanssa. So.Ge.A.AL ilmoitti erityisesti Volaren, Ryanairin, Italairin, Alpi Eaglesin, Air Dolomitin, Azzuran ja Gandalf Airin kanssa käytävistä neuvotteluista. Volaren osalta ilmoitettiin, että neuvoteltavassa uudessa sopimuksessa määrättiin kiinteä 4 550 000 euron maksu ilmaliikennetapahtumaa kohti ja 3 000 euroa matkustajaa kohti kuormituskertoimen ollessa 60 prosenttia. Hallituksen 18 päivänä joulukuuta 2006 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että hallitukselle ilmoitettiin Germanwingsin kanssa tehtävän vuoden 2007 sopimuksen neuvottelujen edistymisestä. |
| --- | --- |

(387)

Esimerkiksi hallituksen 9 päivänä maaliskuuta 2000 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että hallitus hyväksyi yksimielisesti So.Ge.A.AL:n ehdottamat sopimukset lehtoyhtiöiden kanssa. So.Ge.A.AL ilmoitti erityisesti Volaren, Ryanairin, Italairin, Alpi Eaglesin, Air Dolomitin, Azzuran ja Gandalf Airin kanssa käytävistä neuvotteluista. Volaren osalta ilmoitettiin, että neuvoteltavassa uudessa sopimuksessa määrättiin kiinteä 4 550 000 euron maksu ilmaliikennetapahtumaa kohti ja 3 000 euroa matkustajaa kohti kuormituskertoimen ollessa 60 prosenttia. Hallituksen 18 päivänä joulukuuta 2006 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että hallitukselle ilmoitettiin Germanwingsin kanssa tehtävän vuoden 2007 sopimuksen neuvottelujen edistymisestä.

| (388) | Viranomaisten kuuleminen ja hyväksyntä lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten osalta ei näin ollen rajoittunut Ryanairiin. Esimerkiksi hallituksen 10 päivänä helmikuuta 2002 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että ranskalainen lentoyhtiö Auris päätti avata reitin Pariisiin, mikäli osakkeenomistajat sitoutuivat erityisellä sopimuksella kattamaan siitä aiheutuvat taloudelliset velvoitteet. |
| --- | --- |

(388)

Viranomaisten kuuleminen ja hyväksyntä lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten osalta ei näin ollen rajoittunut Ryanairiin. Esimerkiksi hallituksen 10 päivänä helmikuuta 2002 päivätystä pöytäkirjasta ilmenee, että ranskalainen lentoyhtiö Auris päätti avata reitin Pariisiin, mikäli osakkeenomistajat sitoutuivat erityisellä sopimuksella kattamaan siitä aiheutuvat taloudelliset velvoitteet.

| (389) | Viranomaisten osallistuminen päätökseen tehdä sopimuksia, jotka koskevat eri lentoliikenteen harjoittajien toimintaa Algheron lentoasemalla, kuten johdanto-osan 382–388 kappaleesta ilmenee, on vahva näyttö siitä, että viranomaiset olivat yleisesti ottaen mukana tällaisten sopimusten tekemisessä, myös sellaisten lentoliikenteen harjoittajien osalta, joita ei mainittu johdanto-osan 382–388 kappaleessa. |
| --- | --- |

(389)

Viranomaisten osallistuminen päätökseen tehdä sopimuksia, jotka koskevat eri lentoliikenteen harjoittajien toimintaa Algheron lentoasemalla, kuten johdanto-osan 382–388 kappaleesta ilmenee, on vahva näyttö siitä, että viranomaiset olivat yleisesti ottaen mukana tällaisten sopimusten tekemisessä, myös sellaisten lentoliikenteen harjoittajien osalta, joita ei mainittu johdanto-osan 382–388 kappaleessa.

ii)   Kun So.Ge.A.AL teki sopimukset lentoyhtiöiden kanssa, se toimi viranomaisilta saamansa valtuutuksen nojalla

| (390) | Komissio katsoo, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että valtio on kannustanut sopimusten tekemiseen lentoyhtiöiden kanssa ja koordinoinut sopimusten tekoa. Esimerkiksi osakkeenomistajien kokouksen 5 päivänä lokakuuta 2001 päivätyn pöytäkirjan mukaan So.Ge.A.AL neuvotteli osakkeenomistajien suostumuksella Sardinian kannalta tärkeän reitin avaamisesta, nimittäin Alghero–Lontoo-reitin, ja vastasi tilapäisesti siitä aiheutuvista kustannuksista, joista julkisten laitosten olisi pitänyt vastata. |
| --- | --- |

(390)

Komissio katsoo, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että valtio on kannustanut sopimusten tekemiseen lentoyhtiöiden kanssa ja koordinoinut sopimusten tekoa. Esimerkiksi osakkeenomistajien kokouksen 5 päivänä lokakuuta 2001 päivätyn pöytäkirjan mukaan So.Ge.A.AL neuvotteli osakkeenomistajien suostumuksella Sardinian kannalta tärkeän reitin avaamisesta, nimittäin Alghero–Lontoo-reitin, ja vastasi tilapäisesti siitä aiheutuvista kustannuksista, joista julkisten laitosten olisi pitänyt vastata.

| (391) | Hallituksen kokousten pöytäkirjoista ilmenee myös, että tehdessään sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa johdon oli otettava viranomaisten vaatimukset huomioon. Esimerkiksi 30 päivänä heinäkuuta 2004 pidetyssä hallituksen kokouksessa hallituksen puheenjohtaja ilmoitti eri alueellisten toimijoiden välisestä kokouksesta, jossa käsiteltiin Ryanairin toiminnan mahdollista kehittämistä lentoasemalla. Sardinialta vaadittiin vakuutuksia siitä, että liikenteen kehittämisaloitteiden kustannukset rahoitettaisiin aluerahastoista. |
| --- | --- |

(391)

Hallituksen kokousten pöytäkirjoista ilmenee myös, että tehdessään sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa johdon oli otettava viranomaisten vaatimukset huomioon. Esimerkiksi 30 päivänä heinäkuuta 2004 pidetyssä hallituksen kokouksessa hallituksen puheenjohtaja ilmoitti eri alueellisten toimijoiden välisestä kokouksesta, jossa käsiteltiin Ryanairin toiminnan mahdollista kehittämistä lentoasemalla. Sardinialta vaadittiin vakuutuksia siitä, että liikenteen kehittämisaloitteiden kustannukset rahoitettaisiin aluerahastoista.

| (392) | Ryanairin kanssa vuonna 2000 tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta ilmenee myös selvästi, että kyseisiä sopimuksia tehtäessä So.Ge.A.AL toimi Sardinian vaikutusvallan alaisena. Siinä todetaan, että ”herätettyään alueen institutionaalisten elinten, muun muassa autonomisen aluehallinnon, kiinnostuksen ja kyseisen aloitteen herätettyä paljon kiinnostusta ja saatua paljon kannatusta So.Ge.A.AL tekee edellä mainitun [eli Ryanairin] kanssa sopimuksen sellaisen taloudellisen tuen maksamisesta, joka riittää kattamaan tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan koko hankkeen” (johdanto). |
| --- | --- |

(392)

Ryanairin kanssa vuonna 2000 tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta ilmenee myös selvästi, että kyseisiä sopimuksia tehtäessä So.Ge.A.AL toimi Sardinian vaikutusvallan alaisena. Siinä todetaan, että ”herätettyään alueen institutionaalisten elinten, muun muassa autonomisen aluehallinnon, kiinnostuksen ja kyseisen aloitteen herätettyä paljon kiinnostusta ja saatua paljon kannatusta So.Ge.A.AL tekee edellä mainitun [eli Ryanairin] kanssa sopimuksen sellaisen taloudellisen tuen maksamisesta, joka riittää kattamaan tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan koko hankkeen” (johdanto).

| (393) | Hallituksen kokouksen 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyn pöytäkirjan mukaan on selvää, että So.Ge.A.AL katsoi Ryanairille myönnettyjen yhteismarkkinointitukien olevan seurausta alueellisen tason poliittisista valinnoista. Näin ollen So.Ge.A.AL katsoi, että alueviranomaisten on taattava vaaditut rahoitusvarat. Yritys tiedusteli myös lentoliikenteen harjoittajan mahdollisesta neuvotteluvarasta, kun otetaan huomioon, että So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajat eivät olleet valtuuttaneet hallitusta irtisanomaan lentoyhtiön kanssa tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

(393)

Hallituksen kokouksen 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyn pöytäkirjan mukaan on selvää, että So.Ge.A.AL katsoi Ryanairille myönnettyjen yhteismarkkinointitukien olevan seurausta alueellisen tason poliittisista valinnoista. Näin ollen So.Ge.A.AL katsoi, että alueviranomaisten on taattava vaaditut rahoitusvarat. Yritys tiedusteli myös lentoliikenteen harjoittajan mahdollisesta neuvotteluvarasta, kun otetaan huomioon, että So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajat eivät olleet valtuuttaneet hallitusta irtisanomaan lentoyhtiön kanssa tehtyä sopimusta.

| (394) | Tutkinnan aikana Ryanair väitti, ettei komissio ollut riittävästi osoittanut, että viranomaiset osallistuivat So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin. Se seikka, että So.Ge.A.AL ja Sardinia allekirjoittivat yhteismarkkinointitukia koskevat sopimukset vuonna 2004, 2005, 2006 ja 2007, tukee pelkästään näkemystä, jonka mukaan Sardinia rahoitti So.Ge.A.AL:ää, mutta ei sitä, että se ohjasi So.Ge.A.AL:n toimia Ryanairiin tai AMS:ään nähden. |
| --- | --- |

(394)

Tutkinnan aikana Ryanair väitti, ettei komissio ollut riittävästi osoittanut, että viranomaiset osallistuivat So.Ge.A.AL:n päätöksentekoprosessiin. Se seikka, että So.Ge.A.AL ja Sardinia allekirjoittivat yhteismarkkinointitukia koskevat sopimukset vuonna 2004, 2005, 2006 ja 2007, tukee pelkästään näkemystä, jonka mukaan Sardinia rahoitti So.Ge.A.AL:ää, mutta ei sitä, että se ohjasi So.Ge.A.AL:n toimia Ryanairiin tai AMS:ään nähden.

| (395) | Komissio ei voi yhtyä Ryanairin esittämiin väitteisiin. Kuten johdanto-osan 384 kappaleessa on mainittu, tutkinnan aikana Italia vahvisti nimenomaisesti, että sopimusten tekeminen lentoyhtiöiden kanssa oli olennainen osa Sardinian strategiaa lisätä saarelle tulevien ja saarelta lähtevien matkustajien määriä. Viittaukset So.Ge.A.AL:n ja sen julkisten osakkaiden välisiin keskusteluihin, jotka liittyivät RAS:n tavoittelemaan alueelliseen ja taloudelliseen kehitystavoitteeseen So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien välisten sopimusten osalta, osoittavat, että So.Ge.A.AL toteutti alueellista politiikkaa julkisilta laitoksilta saamiensa ohjeiden ja suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(395)

Komissio ei voi yhtyä Ryanairin esittämiin väitteisiin. Kuten johdanto-osan 384 kappaleessa on mainittu, tutkinnan aikana Italia vahvisti nimenomaisesti, että sopimusten tekeminen lentoyhtiöiden kanssa oli olennainen osa Sardinian strategiaa lisätä saarelle tulevien ja saarelta lähtevien matkustajien määriä. Viittaukset So.Ge.A.AL:n ja sen julkisten osakkaiden välisiin keskusteluihin, jotka liittyivät RAS:n tavoittelemaan alueelliseen ja taloudelliseen kehitystavoitteeseen So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien välisten sopimusten osalta, osoittavat, että So.Ge.A.AL toteutti alueellista politiikkaa julkisilta laitoksilta saamiensa ohjeiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

| (396) | Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla toimivien eri lentoliikenteen harjoittajien kanssa tekemät sopimukset, joihin muodollinen tutkintamenettely kohdistuu, johtuivat valtiosta. |
| --- | --- |

(396)

Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla toimivien eri lentoliikenteen harjoittajien kanssa tekemät sopimukset, joihin muodollinen tutkintamenettely kohdistuu, johtuivat valtiosta.

12.2.1.2   Taloudellinen etu

| (397) | Tutkinnan aikana Italia väitti, että tehdessään kunkin sopimuksen tämän tutkinnan piiriin kuuluvien lentoyhtiöiden kanssa, So.Ge.A.AL toimi kuten kannattavuusnäkymien perusteella toimiva harkitseva markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Arvioitavat toimenpiteet eivät näin ollen anna sellaista taloudellista etua, jota lentoyhtiöt eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(397)

Tutkinnan aikana Italia väitti, että tehdessään kunkin sopimuksen tämän tutkinnan piiriin kuuluvien lentoyhtiöiden kanssa, So.Ge.A.AL toimi kuten kannattavuusnäkymien perusteella toimiva harkitseva markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Arvioitavat toimenpiteet eivät näin ollen anna sellaista taloudellista etua, jota lentoyhtiöt eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

12.2.1.2.1   Yleisiä näkökohtia

| (398) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan markkinataloussijoittajaperiaatteita sovellettaessa tuki lentoasemaa käyttävälle lentoyhtiölle voidaan periaatteessa sulkea pois, jos






  — | lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa, tai |
| --- | --- | --- |

(398)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen mukaan markkinataloussijoittajaperiaatteita sovellettaessa tuki lentoasemaa käyttävälle lentoyhtiölle voidaan periaatteessa sulkea pois, jos

—

lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa, tai

| — | ennakkoanalyysin (eli toimenpiteistä päättämisen hetkellä saatavilla oleviin tietoihin perustuvan analyysin) perusteella voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskevan järjestelyn voitiin katsoa johtavan lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen (100). |
| --- | --- |

—

ennakkoanalyysin (eli toimenpiteistä päättämisen hetkellä saatavilla oleviin tietoihin perustuvan analyysin) perusteella voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskevan järjestelyn voitiin katsoa johtavan lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen (100).

| (399) | Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa todetaan lisäksi, että ”arvioidessaan lentoaseman ja lentoyhtiön välisiä järjestelyjä komissio ottaa huomioon myös sen, missä määrin arvioitavien järjestelyjen voidaan katsoa olevan osa lentoaseman kokonaisstrategian täytäntöönpanoa ja missä määrin niiden odotetaan johtavan kannattavaan toimintaan vähintään pitkällä aikavälillä” (101). |
| --- | --- |

(399)

Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa todetaan lisäksi, että ”arvioidessaan lentoaseman ja lentoyhtiön välisiä järjestelyjä komissio ottaa huomioon myös sen, missä määrin arvioitavien järjestelyjen voidaan katsoa olevan osa lentoaseman kokonaisstrategian täytäntöönpanoa ja missä määrin niiden odotetaan johtavan kannattavaan toimintaan vähintään pitkällä aikavälillä” (101).

| (400) | Johdanto-osan 398 kappaleessa ensin mainitun lähestymistavan osalta (lentopalveluista perityn hinnan ja markkinahinnan vertailu) komissio epäilee vahvasti, voidaanko määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Komissio katsoo tällä hetkellä, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, jotka lentoasemat ovat tehneet yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa (102). |
| --- | --- |

(400)

Johdanto-osan 398 kappaleessa ensin mainitun lähestymistavan osalta (lentopalveluista perityn hinnan ja markkinahinnan vertailu) komissio epäilee vahvasti, voidaanko määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Komissio katsoo tällä hetkellä, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, jotka lentoasemat ovat tehneet yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa (102).

| (401) | Tältä osin on syytä todeta, että markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vertaamalla muilla samankaltaisilla markkinoilla havaittuun keskihintaan voi yleensä osoittautua luotettavaksi silloin, kun markkinahinta voidaan määrittää tai päätellä muiden markkinaindikaattorien perusteella. Menetelmä ei kuitenkaan ole yhtä pätevästi sovellettavissa lentoasemapalveluihin. Lentoasemien tulo- ja kustannusrakenteet vaihtelevat yleensä huomattavasti. Kustannukset ja tulot riippuvat lentoaseman kehitysvaiheesta, lentoaseman infrastruktuurin kunnosta, lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien määrästä, lentoaseman kapasiteetista, kansallisesta lainsäädännöstä, joka voi vaihdella jäsenvaltioittain, sekä lentoasemalle aiemmin aiheutuneista tappioista ja velvoitteista. |
| --- | --- |

(401)

Tältä osin on syytä todeta, että markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vertaamalla muilla samankaltaisilla markkinoilla havaittuun keskihintaan voi yleensä osoittautua luotettavaksi silloin, kun markkinahinta voidaan määrittää tai päätellä muiden markkinaindikaattorien perusteella. Menetelmä ei kuitenkaan ole yhtä pätevästi sovellettavissa lentoasemapalveluihin. Lentoasemien tulo- ja kustannusrakenteet vaihtelevat yleensä huomattavasti. Kustannukset ja tulot riippuvat lentoaseman kehitysvaiheesta, lentoaseman infrastruktuurin kunnosta, lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien määrästä, lentoaseman kapasiteetista, kansallisesta lainsäädännöstä, joka voi vaihdella jäsenvaltioittain, sekä lentoasemalle aiemmin aiheutuneista tappioista ja velvoitteista.

| (402) | Puhtaasti vertailevaa analyysia mutkistaa lisäksi lentoliikennemarkkinoiden vapautuminen. Kuten käsiteltävästä tapauksesta ilmenee, lentoasemien ja lentoyhtiöiden väliset kaupalliset käytännöt eivät välttämättä aina perustu julkistettuun maksutaulukkoon, ja niissä onkin usein suurta vaihtelua. Käytäntöihin kuuluvat matkustajamääriin liittyvien riskien sekä niihin liittyvien kaupallisten ja rahoitusvastuiden jakaminen, kannustinmekanismien käyttö sekä riskinjaon vaihtelu sopimusten voimassaolon aikana. Liiketoimia ei tämän vuoksi juuri voida vertailla keskenään rotaatio- ja matkustajakohtaisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(402)

Puhtaasti vertailevaa analyysia mutkistaa lisäksi lentoliikennemarkkinoiden vapautuminen. Kuten käsiteltävästä tapauksesta ilmenee, lentoasemien ja lentoyhtiöiden väliset kaupalliset käytännöt eivät välttämättä aina perustu julkistettuun maksutaulukkoon, ja niissä onkin usein suurta vaihtelua. Käytäntöihin kuuluvat matkustajamääriin liittyvien riskien sekä niihin liittyvien kaupallisten ja rahoitusvastuiden jakaminen, kannustinmekanismien käyttö sekä riskinjaon vaihtelu sopimusten voimassaolon aikana. Liiketoimia ei tämän vuoksi juuri voida vertailla keskenään rotaatio- ja matkustajakohtaisen hinnan perusteella.

| (403) | Tutkinnan aikana Ryanair on väittänyt, että sellaisen taloudellisen edun poissulkemiseksi, jota ei voisi saada normaaleissa markkinaolosuhteissa, Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa määriteltyjä maksuja on verrattava Ryanairin maksamiin maksuihin vastaavilla lentoasemilla asianmukaisen ajan kuluessa. [...] Ryanair on valinnut lentoasemat, jotka ovat kaikkein tarkoituksenmukaisimpia vertailukohteita tätä analyysia varten (103). |
| --- | --- |

(403)

Tutkinnan aikana Ryanair on väittänyt, että sellaisen taloudellisen edun poissulkemiseksi, jota ei voisi saada normaaleissa markkinaolosuhteissa, Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa määriteltyjä maksuja on verrattava Ryanairin maksamiin maksuihin vastaavilla lentoasemilla asianmukaisen ajan kuluessa. [...] Ryanair on valinnut lentoasemat, jotka ovat kaikkein tarkoituksenmukaisimpia vertailukohteita tätä analyysia varten (103).

| (404) | [...] omistaa lopullisesti [...], jonka omistajia ovat puolestaan eri paikalliset viranomaiset [...] alueelta. Ryanair totesi, että [...]:n vuosiraporteista ei käy ilmi valtion rahoitusta ja että lentoasema on tuottanut voittoa joka vuosi ainakin [...] lähtien. Ryanairin toiminta [...] lentoasemalla alkoi vuonna [...]. Lentoasema on jatkuvasti ollut yksityisomistuksessa, mikä Ryanairin mielestä tarkoittaa, että lentoasemaa voidaan käyttää vertailukohtana markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa. |
| --- | --- |

(404)

[...] omistaa lopullisesti [...], jonka omistajia ovat puolestaan eri paikalliset viranomaiset [...] alueelta. Ryanair totesi, että [...]:n vuosiraporteista ei käy ilmi valtion rahoitusta ja että lentoasema on tuottanut voittoa joka vuosi ainakin [...] lähtien. Ryanairin toiminta [...] lentoasemalla alkoi vuonna [...]. Lentoasema on jatkuvasti ollut yksityisomistuksessa, mikä Ryanairin mielestä tarkoittaa, että lentoasemaa voidaan käyttää vertailukohtana markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa.

| (405) | Ryanairin mukaan tulokset ovat vaihtelevia, kun verrataan Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamia maksuja vertailukelpoisten lentoasemien perimiin maksuihin. Jos oletetaan, että kunnallinen vero ei palaudu alueelle, Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamat maksut ovat keskimäärin alhaisempia kuin vertailukohteiden matkustajakohtaiset ja lentokonekohtaiset maksut. Jos kuitenkin oletetaan, että osa kunnallisista veroista – Ryanairin antamien tietojen perusteella 66 prosenttia – palautuu alueelle, Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamat keskimääräiset maksut ovat korkeammat kuin [...] lentoasemalla maksetut maksut, mutta kuitenkin alhaisemmat kuin [...] lentoasemalla maksetut maksut. Ryanair ehdottaa, että tämä johtuu osittain Sardinian alhaisemmasta bruttokansantuotteesta verrattuna [...] ja [...] bruttokansantuotteeseen. |
| --- | --- |

(405)

Ryanairin mukaan tulokset ovat vaihtelevia, kun verrataan Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamia maksuja vertailukelpoisten lentoasemien perimiin maksuihin. Jos oletetaan, että kunnallinen vero ei palaudu alueelle, Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamat maksut ovat keskimäärin alhaisempia kuin vertailukohteiden matkustajakohtaiset ja lentokonekohtaiset maksut. Jos kuitenkin oletetaan, että osa kunnallisista veroista – Ryanairin antamien tietojen perusteella 66 prosenttia – palautuu alueelle, Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamat keskimääräiset maksut ovat korkeammat kuin [...] lentoasemalla maksetut maksut, mutta kuitenkin alhaisemmat kuin [...] lentoasemalla maksetut maksut. Ryanair ehdottaa, että tämä johtuu osittain Sardinian alhaisemmasta bruttokansantuotteesta verrattuna [...] ja [...] bruttokansantuotteeseen.

| (406) | Ryanair hyväksyy näin ollen sen, että Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamien maksujen ja [...] lentoasemilla maksettujen maksujen vertailun tulokset vaihtelevat ja että tulosten erot voivat johtua monista eri syistä, kuten vertailulentoasemien valinnasta. |
| --- | --- |

(406)

Ryanair hyväksyy näin ollen sen, että Ryanairin Algheron lentoasemalla maksamien maksujen ja [...] lentoasemilla maksettujen maksujen vertailun tulokset vaihtelevat ja että tulosten erot voivat johtua monista eri syistä, kuten vertailulentoasemien valinnasta.

| (407) | Komissio yhtyy näkemyksen, jonka mukaan lentoasemamaksujen vertailua ei voida suoraan sulkea pois mahdollisena keinona arvioida lentoyhtiöiden mahdollisesti saamia tukia. Vertailuarvon määrittäminen edellyttää kuitenkin, että voidaan valita riittävä määrä vertailukelpoisia, vastaavia palveluja tavanomaisissa markkinaolosuhteissa tarjoavia lentoasemia. Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 54 kohdan mukaan lentoasemien – joiden pitäjät ovat markkinataloussijoittajia – asianmukainen vertailuarvo voidaan määrittää saatavilla olevien ja asiaa koskevien markkinahintojen perusteella. Tällaisen vertailuarvon määrittämisessä olisi käytettävä seuraavia indikaattoreita: liikenteen määrä, liikenteen laji, rahdin merkitys ja lentoaseman lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaman tulon suhteellinen merkitys, tarjottujen lentoasemapalvelujen laji ja taso, lentoaseman läheisyys suureen kaupunkiin verrattuna, kyseisen lentoaseman vaikutusalueen asukasmäärä, ympäröivän alueen vauraus (BKT henkeä kohti) ja eri maantieteelliset alueet, joilta voitaisiin houkutella matkustajia. |
| --- | --- |

(407)

Komissio yhtyy näkemyksen, jonka mukaan lentoasemamaksujen vertailua ei voida suoraan sulkea pois mahdollisena keinona arvioida lentoyhtiöiden mahdollisesti saamia tukia. Vertailuarvon määrittäminen edellyttää kuitenkin, että voidaan valita riittävä määrä vertailukelpoisia, vastaavia palveluja tavanomaisissa markkinaolosuhteissa tarjoavia lentoasemia. Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 54 kohdan mukaan lentoasemien – joiden pitäjät ovat markkinataloussijoittajia – asianmukainen vertailuarvo voidaan määrittää saatavilla olevien ja asiaa koskevien markkinahintojen perusteella. Tällaisen vertailuarvon määrittämisessä olisi käytettävä seuraavia indikaattoreita: liikenteen määrä, liikenteen laji, rahdin merkitys ja lentoaseman lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaman tulon suhteellinen merkitys, tarjottujen lentoasemapalvelujen laji ja taso, lentoaseman läheisyys suureen kaupunkiin verrattuna, kyseisen lentoaseman vaikutusalueen asukasmäärä, ympäröivän alueen vauraus (BKT henkeä kohti) ja eri maantieteelliset alueet, joilta voitaisiin houkutella matkustajia.

| (408) | Tältä osin komissio toteaa, että eräät lentoasemat ovat yksityisessä omistuksessa tai niitä hallinnoivat yksityisyritykset ottamatta huomioon sosiaalisia tai alueellisia näkökohtia. Kyseisten lentoasemien perimiin hintoihin saattavat kuitenkin vaikuttaa huomattavasti hinnat, joita muut julkista tukea saavat lentoaseman pitäjät veloittavat, sillä lentoyhtiöt ottavat nämä hinnat huomioon käydessään neuvotteluja yksityisessä omistuksessa olevien lentoasemien tai yksityisyritysten hallinnoimien lentoasemien kanssa. |
| --- | --- |

(408)

Tältä osin komissio toteaa, että eräät lentoasemat ovat yksityisessä omistuksessa tai niitä hallinnoivat yksityisyritykset ottamatta huomioon sosiaalisia tai alueellisia näkökohtia. Kyseisten lentoasemien perimiin hintoihin saattavat kuitenkin vaikuttaa huomattavasti hinnat, joita muut julkista tukea saavat lentoaseman pitäjät veloittavat, sillä lentoyhtiöt ottavat nämä hinnat huomioon käydessään neuvotteluja yksityisessä omistuksessa olevien lentoasemien tai yksityisyritysten hallinnoimien lentoasemien kanssa.

| (409) | Tässä tapauksessa komissio toteaa, että Ryanair itse katsoi, että koska Algheron lentoasema sijaitsee saarella eikä sen läheisyydessä ole monia isoja kaupunkeja tai lentoasemia, on vaikea löytää vertailukohteita, joilla olisi lähes samanlaisia ominaisuuksia. Ryanair totesi lisäksi, että vertailun vaihtelevat tulokset voitaisiin selittää Sardinian bruttokansantuotteen ja niiden alueiden bruttokansantuotteen erolla, joissa mahdolliset vertailulentoasemat sijaitsevat. |
| --- | --- |

(409)

Tässä tapauksessa komissio toteaa, että Ryanair itse katsoi, että koska Algheron lentoasema sijaitsee saarella eikä sen läheisyydessä ole monia isoja kaupunkeja tai lentoasemia, on vaikea löytää vertailukohteita, joilla olisi lähes samanlaisia ominaisuuksia. Ryanair totesi lisäksi, että vertailun vaihtelevat tulokset voitaisiin selittää Sardinian bruttokansantuotteen ja niiden alueiden bruttokansantuotteen erolla, joissa mahdolliset vertailulentoasemat sijaitsevat.

| (410) | Komissio toteaa lopuksi, että vaikka luotettavia vertailulentoasemia olisi saatavilla, vertailu ei kuitenkaan olisi ollut mahdollinen tässä tapauksessa. Tutkittaviin järjestelyihin sisältyvät lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset, joissa määrätään erilaisista ”hinnoista”, nimittäin erilaisista lentoasemamaksuista, huolintamaksuista ja markkinointimaksuista. Osa näistä maksuista perustuu matkustajien määrään, osa rotaatiomäärään, kun taas osa on kiinteitä. Näin ollen jokaiseen sopimukseen sisältyy monimutkaisia rahoitusvirtoja lentoasemanpitäjän ja lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden (ja niiden tytäryhtiöiden) välillä, nimittäin lentoasemamaksuja, huolintamaksuja ja markkinointimaksuja. |
| --- | --- |

(410)

Komissio toteaa lopuksi, että vaikka luotettavia vertailulentoasemia olisi saatavilla, vertailu ei kuitenkaan olisi ollut mahdollinen tässä tapauksessa. Tutkittaviin järjestelyihin sisältyvät lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset, joissa määrätään erilaisista ”hinnoista”, nimittäin erilaisista lentoasemamaksuista, huolintamaksuista ja markkinointimaksuista. Osa näistä maksuista perustuu matkustajien määrään, osa rotaatiomäärään, kun taas osa on kiinteitä. Näin ollen jokaiseen sopimukseen sisältyy monimutkaisia rahoitusvirtoja lentoasemanpitäjän ja lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden (ja niiden tytäryhtiöiden) välillä, nimittäin lentoasemamaksuja, huolintamaksuja ja markkinointimaksuja.

| (411) | Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöiviltä lentoyhtiöiltä perimien maksujen ja vertailulentoasemilta perittävien lentoasemamaksujen vertailu ei antaisi hyödyllistä tietoa markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa. Jotta tällainen vertailu antaisi luotettavia tuloksia, olisi välttämätöntä, että vertailulentoasemilla olisi vähintään vertailukelpoiset järjestelyt, joihin pitäisi sisältyä erityisesti vastaavat markkinointi- ja huolintamaksut. Kun otetaan huomioon kyseisten järjestelyjen erityispiirteet ja monimutkaisuus, komissio katsoo, että tällaista vertailua ei voida suorittaa erityisesti, koska huolinta- ja markkinointipalveluista perittävät maksut ovat harvoin julkisia, eivätkä ne siksi ole helposti saatavilla tällaista vertailua varten. Ryanair ei myöskään ole toimittanut tällaisia tietoja näistä kahdesta vertailukohdasta. |
| --- | --- |

(411)

Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöiviltä lentoyhtiöiltä perimien maksujen ja vertailulentoasemilta perittävien lentoasemamaksujen vertailu ei antaisi hyödyllistä tietoa markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa. Jotta tällainen vertailu antaisi luotettavia tuloksia, olisi välttämätöntä, että vertailulentoasemilla olisi vähintään vertailukelpoiset järjestelyt, joihin pitäisi sisältyä erityisesti vastaavat markkinointi- ja huolintamaksut. Kun otetaan huomioon kyseisten järjestelyjen erityispiirteet ja monimutkaisuus, komissio katsoo, että tällaista vertailua ei voida suorittaa erityisesti, koska huolinta- ja markkinointipalveluista perittävät maksut ovat harvoin julkisia, eivätkä ne siksi ole helposti saatavilla tällaista vertailua varten. Ryanair ei myöskään ole toimittanut tällaisia tietoja näistä kahdesta vertailukohdasta.

| (412) | Joka tapauksessa vaikka oletettaisiin, että ”hintoja” voidaan vertailla vertailukelpoisten lentoasemien – joissa on käytössä samanlaiset järjestelyt – hintoihin, minkä seurauksena komissio katsoisi, että kyseiset ”hinnat” ovat samat tai jopa korkeammat kuin ”markkinahinta”, komissio ei voisi tämän perusteella todeta, että tutkittavat järjestelyt ovat markkinaehtojen mukaisia, jos käy ilmi, että lentoaseman pitäjä saattoi kyseisten järjestelyjen sopimishetkellä kohtuudella olettaa niiden aiheuttavan enemmän lisäkustannuksia kuin lisätuloja. Markkinataloussijoittajan ei nimittäin kannata tarjota tavaroitaan ja palvelujaan ”markkinahintaan”, jos tästä oletetaan koituvan lisätappioita. |
| --- | --- |

(412)

Joka tapauksessa vaikka oletettaisiin, että ”hintoja” voidaan vertailla vertailukelpoisten lentoasemien – joissa on käytössä samanlaiset järjestelyt – hintoihin, minkä seurauksena komissio katsoisi, että kyseiset ”hinnat” ovat samat tai jopa korkeammat kuin ”markkinahinta”, komissio ei voisi tämän perusteella todeta, että tutkittavat järjestelyt ovat markkinaehtojen mukaisia, jos käy ilmi, että lentoaseman pitäjä saattoi kyseisten järjestelyjen sopimishetkellä kohtuudella olettaa niiden aiheuttavan enemmän lisäkustannuksia kuin lisätuloja. Markkinataloussijoittajan ei nimittäin kannata tarjota tavaroitaan ja palvelujaan ”markkinahintaan”, jos tästä oletetaan koituvan lisätappioita.

| (413) | Komissio katsoo näin ollen, että lentoyhtiöjärjestelyt lentoasemilla, joiden Ryanair väittää olevan sopivia vertailukohteita, eivät voi olla sopivia vertailukohteita So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöiville eri lentoyhtiöille tarjoamien palvelujen markkinahinnan selvittämiseksi. Koska tällaista markkinoiden viitearvoa ei voida määrittää, komissio katsoo, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on tärkein kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, joita lentoasemilla on yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa. |
| --- | --- |

(413)

Komissio katsoo näin ollen, että lentoyhtiöjärjestelyt lentoasemilla, joiden Ryanair väittää olevan sopivia vertailukohteita, eivät voi olla sopivia vertailukohteita So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöiville eri lentoyhtiöille tarjoamien palvelujen markkinahinnan selvittämiseksi. Koska tällaista markkinoiden viitearvoa ei voida määrittää, komissio katsoo, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on tärkein kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, joita lentoasemilla on yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa.

| (414) | Analyysissa on otettava huomioon kaikki liiketoimeen liittyvät asianmukaiset lisätuotot ja -kustannukset. Eri elementtejä (lentoasemamaksuja koskevat alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Kuten Charleroi-tuomiossa todetaan: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [...] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtionelin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet harkitsevan markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [...]” (104). |
| --- | --- |

(414)

Analyysissa on otettava huomioon kaikki liiketoimeen liittyvät asianmukaiset lisätuotot ja -kustannukset. Eri elementtejä (lentoasemamaksuja koskevat alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Kuten Charleroi-tuomiossa todetaan: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [...] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtionelin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet harkitsevan markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [...]” (104).

| (415) | Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon etenkin lentoasemamaksuista saadut tuotot, myönnetyt alennukset, sopimuksen perusteella odotettu liikennemäärän lisäys sekä lisääntyneestä liikenteestä seuraavat muuhun kuin ilmailuun liittyvät tuotot. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon etenkin ylimääräiset toiminta- ja investointikulut, joita ei syntyisi ilman sopimusta, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla, sekä markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuneet kustannukset. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle syntyisi joka tapauksessa riippumatta lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa. |
| --- | --- |

(415)

Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon etenkin lentoasemamaksuista saadut tuotot, myönnetyt alennukset, sopimuksen perusteella odotettu liikennemäärän lisäys sekä lisääntyneestä liikenteestä seuraavat muuhun kuin ilmailuun liittyvät tuotot. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon etenkin ylimääräiset toiminta- ja investointikulut, joita ei syntyisi ilman sopimusta, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla, sekä markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuneet kustannukset. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle syntyisi joka tapauksessa riippumatta lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa.

| (416) | Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että hintojen eriyttäminen (markkinointituki ja muut kannustimet mukaan lukien) on tavanomainen liiketapa. Sille, ettei kaikille lentoyhtiöille tarjota samanlaisia ehtoja, voi olla lukuisia syitä. Erityisesti voisi olla järkevää tarjota erityisiä taloudellisia kannustimia (markkinointiavustukset mukaan lukien) ja erityisiä alennuksia julkistetuista lentoasemamaksuista sellaisille lentoyhtiöille, jotka houkuttelevat lentoasemalle paljon matkustajia. Tällaisia suotuisia ehtoja voidaan objektiivisesti perustella liikennemäärien odotetulla lisääntymisellä sekä matkustajamäärien lisääntymisen mukana seuraavilla muuhun kuin ilmailuun liittyvillä tuloilla (105). Lisäksi ehtoja voidaan perustella sillä, että lentoyhtiöiden maksamista lentoasemamaksuista syntyvä matkustajakohtainen kate voi matkustajamäärien vuoksi olla absoluuttisesti mitattuna huomattava, vaikka alennukset ja taloudelliset kannustimet pienentäisivätkin kyseistä katetta. Jotta voidaan arvioida, antavatko tällaiset alennukset ja taloudelliset kannustimet taloudellista etua, on määritettävä, voisiko lentoaseman pitäjä kohtuullisesti olettaa päätöksensä tarjota alennuksia tai kannustimia olevan tuottava eli johtavan suurempiin voittoihin (tai pienempiin tappioihin) kuin vastakkaisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(416)

Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että hintojen eriyttäminen (markkinointituki ja muut kannustimet mukaan lukien) on tavanomainen liiketapa. Sille, ettei kaikille lentoyhtiöille tarjota samanlaisia ehtoja, voi olla lukuisia syitä. Erityisesti voisi olla järkevää tarjota erityisiä taloudellisia kannustimia (markkinointiavustukset mukaan lukien) ja erityisiä alennuksia julkistetuista lentoasemamaksuista sellaisille lentoyhtiöille, jotka houkuttelevat lentoasemalle paljon matkustajia. Tällaisia suotuisia ehtoja voidaan objektiivisesti perustella liikennemäärien odotetulla lisääntymisellä sekä matkustajamäärien lisääntymisen mukana seuraavilla muuhun kuin ilmailuun liittyvillä tuloilla (105). Lisäksi ehtoja voidaan perustella sillä, että lentoyhtiöiden maksamista lentoasemamaksuista syntyvä matkustajakohtainen kate voi matkustajamäärien vuoksi olla absoluuttisesti mitattuna huomattava, vaikka alennukset ja taloudelliset kannustimet pienentäisivätkin kyseistä katetta. Jotta voidaan arvioida, antavatko tällaiset alennukset ja taloudelliset kannustimet taloudellista etua, on määritettävä, voisiko lentoaseman pitäjä kohtuullisesti olettaa päätöksensä tarjota alennuksia tai kannustimia olevan tuottava eli johtavan suurempiin voittoihin (tai pienempiin tappioihin) kuin vastakkaisessa tilanteessa.

| (417) | Komissio toteaa lisäksi, että So.Ge.A.AL:n lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tekemät sopimukset olivat osa lentoaseman pitkän aikavälin strategiaa. So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmista käy ilmi (ks. johdanto-osan 59–75 kappale), että se luotti siihen, että halpalentoyhtiöt toimisivat kasvun moottoreina, ja sen odotettiin kääntävän aiemmat laskevat suuntaukset nousuun ja palauttavan yhtiön elinkelpoisuuden sen saatua Algheron lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan. Siksi johdanto-osan 399 kappaleessa mainittu ehto täyttyy kaikissa arvioitavissa sopimuksissa. Edellä esitetystä seuraa, että jos kunkin tutkittavan sopimuksen osalta voidaan sopimuksen tekohetkellä osoittaa, että kannattavuusnäkymien perusteella ja So.Ge.A.AL:n puolesta toimiva markkinataloussijoittaja saattoi odottaa, että tulevat lisätulot korvaavat sopimuksesta aiheutuvat tulevat lisäkustannukset, niin tämä sopimus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(417)

Komissio toteaa lisäksi, että So.Ge.A.AL:n lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tekemät sopimukset olivat osa lentoaseman pitkän aikavälin strategiaa. So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmista käy ilmi (ks. johdanto-osan 59–75 kappale), että se luotti siihen, että halpalentoyhtiöt toimisivat kasvun moottoreina, ja sen odotettiin kääntävän aiemmat laskevat suuntaukset nousuun ja palauttavan yhtiön elinkelpoisuuden sen saatua Algheron lentoaseman hallinnointia koskevan kattavan toimiluvan. Siksi johdanto-osan 399 kappaleessa mainittu ehto täyttyy kaikissa arvioitavissa sopimuksissa. Edellä esitetystä seuraa, että jos kunkin tutkittavan sopimuksen osalta voidaan sopimuksen tekohetkellä osoittaa, että kannattavuusnäkymien perusteella ja So.Ge.A.AL:n puolesta toimiva markkinataloussijoittaja saattoi odottaa, että tulevat lisätulot korvaavat sopimuksesta aiheutuvat tulevat lisäkustannukset, niin tämä sopimus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä ole valtiontukea.

12.2.1.2.2   Ryanairin kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten ja AMS:n kanssa tehtyjen markkinointisopimusten yhteisarviointi

| (418) | Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi, että Ryanairin kanssa tehtyjä lentoasemapalvelusopimuksia ja Ryanairin ja AMS:n kanssa tehtyjä markkinointipalvelusopimuksia ja niiden rahoitusvaikutuksia oli markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamiseksi arvioitava yhdessä yhtenä toimenpiteenä. Ryanair ei kiistänyt sitä, että Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n välisiä vuosien 2002 ja 2003 markkinointisopimuksia pitäisi arvioida yhdessä vuosien 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten kanssa. |
| --- | --- |

(418)

Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi, että Ryanairin kanssa tehtyjä lentoasemapalvelusopimuksia ja Ryanairin ja AMS:n kanssa tehtyjä markkinointipalvelusopimuksia ja niiden rahoitusvaikutuksia oli markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamiseksi arvioitava yhdessä yhtenä toimenpiteenä. Ryanair ei kiistänyt sitä, että Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n välisiä vuosien 2002 ja 2003 markkinointisopimuksia pitäisi arvioida yhdessä vuosien 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten kanssa.

| (419) | Ryanair kuitenkin vastusti komission alustavaa päätelmää, jonka mukaan Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä ja että So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välistä lentoasemapalvelusopimusta ja samanaikaisesti tehtyä So.Ge.A.AL:n ja AMS:n välistä markkinointipalvelusopimusta pitäisi arvioida yhdessä taloudellisen edun olemassaolon arvioimiseksi. Ryanairin mukaan Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset ja AMS:n kanssa tehdyt markkinointipalvelusopimukset ovat erillisiä ja toisistaan riippumattomia. Ne koskevat eri palveluja, eikä niiden välillä ole sopimus- tai muuta yhteyttä, joka oikeuttaisi niiden pitämiseen yhtenä ja samana toimenpiteenä. AMS yhtyi tähän näkemykseen. |
| --- | --- |

(419)

Ryanair kuitenkin vastusti komission alustavaa päätelmää, jonka mukaan Ryanairia ja AMS:ää on pidettävä yhtenä yksikkönä ja että So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välistä lentoasemapalvelusopimusta ja samanaikaisesti tehtyä So.Ge.A.AL:n ja AMS:n välistä markkinointipalvelusopimusta pitäisi arvioida yhdessä taloudellisen edun olemassaolon arvioimiseksi. Ryanairin mukaan Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset ja AMS:n kanssa tehdyt markkinointipalvelusopimukset ovat erillisiä ja toisistaan riippumattomia. Ne koskevat eri palveluja, eikä niiden välillä ole sopimus- tai muuta yhteyttä, joka oikeuttaisi niiden pitämiseen yhtenä ja samana toimenpiteenä. AMS yhtyi tähän näkemykseen.

| (420) | Tämän osalta komissio toteaa, että on olemassa useita seikkoja, joiden perusteella sopimuksia on arvioitava yhtenä toimenpiteenä, koska ne on tehty yhtenä liiketoimena. |
| --- | --- |

(420)

Tämän osalta komissio toteaa, että on olemassa useita seikkoja, joiden perusteella sopimuksia on arvioitava yhtenä toimenpiteenä, koska ne on tehty yhtenä liiketoimena.

| (421) | Ensinnäkin sopimukset tehtiin samanaikaisesti samojen osapuolten välillä.






  a) | Valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:ää ja Ryanairia pidetään yhtenä yrityksenä siinä mielessä, että AMS toimii Ryanairin etujen mukaisesti ja sen valvonnassa. Tarkasteltavien sopimusten osalta tämä voidaan myös päätellä siitä, että kyseisen markkinointisopimuksen johdanto-osassa todetaan, että ”AMS:llä on yksinoikeus tarjota markkinointipalveluja www.ryanair.com-matkasivustolla, joka on irlantilaisen halpalentoyhtiön Ryanairin verkkosivusto”. Näin ollen, jos So.Ge.A.AL:n aikomuksena on edistää Ryanairin lentokohteita ja ympäröiviä alueita, tämä voidaan tehdä ainoastaan AMS:n kautta; |
| --- | --- | --- |

(421)

Ensinnäkin sopimukset tehtiin samanaikaisesti samojen osapuolten välillä.

a)

Valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:ää ja Ryanairia pidetään yhtenä yrityksenä siinä mielessä, että AMS toimii Ryanairin etujen mukaisesti ja sen valvonnassa. Tarkasteltavien sopimusten osalta tämä voidaan myös päätellä siitä, että kyseisen markkinointisopimuksen johdanto-osassa todetaan, että ”AMS:llä on yksinoikeus tarjota markkinointipalveluja www.ryanair.com-matkasivustolla, joka on irlantilaisen halpalentoyhtiön Ryanairin verkkosivusto”. Näin ollen, jos So.Ge.A.AL:n aikomuksena on edistää Ryanairin lentokohteita ja ympäröiviä alueita, tämä voidaan tehdä ainoastaan AMS:n kautta;

| b) | Kyseiset sopimukset tehtiin kaikissa tapauksissa samoina päivinä. |
| --- | --- |

b)

Kyseiset sopimukset tehtiin kaikissa tapauksissa samoina päivinä.

| (422) | Toiseksi AMS:n kanssa vuosina 2006 ja 2010 tehtyjen markkinointisopimusten johdanto-osissa todetaan, että ”verkkosivusto www.ryanair.com tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tavoittaa miljoonia mahdollisia Ryanairin matkustajia, ja sivustolla on paljon tietoja lentoasemista, kaupungeista ja alueista, joissa Ryanair liikennöi”. Tämä osoittaa, että markkinointisopimuksen tarkoituksena ei ole yleisesti markkinoida Sardiniaa, vaan nimenomaan maksimoida lipunmyyntiä Ryanairin Algheron lentokohteeseen. Johdanto-osissa todetaan, että So.Ge.A.AL:n kohteena ovat Ryanairin matkustajat alueen matkailun ja liiketoimintamahdollisuuksien markkinoimiseksi ja erityisesti Algheron lentoaseman markkinoimiseksi lentokohteena. |
| --- | --- |

(422)

Toiseksi AMS:n kanssa vuosina 2006 ja 2010 tehtyjen markkinointisopimusten johdanto-osissa todetaan, että ”verkkosivusto www.ryanair.com tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tavoittaa miljoonia mahdollisia Ryanairin matkustajia, ja sivustolla on paljon tietoja lentoasemista, kaupungeista ja alueista, joissa Ryanair liikennöi”. Tämä osoittaa, että markkinointisopimuksen tarkoituksena ei ole yleisesti markkinoida Sardiniaa, vaan nimenomaan maksimoida lipunmyyntiä Ryanairin Algheron lentokohteeseen. Johdanto-osissa todetaan, että So.Ge.A.AL:n kohteena ovat Ryanairin matkustajat alueen matkailun ja liiketoimintamahdollisuuksien markkinoimiseksi ja erityisesti Algheron lentoaseman markkinoimiseksi lentokohteena.

| (423) | Kolmanneksi AMS:n kanssa tehtyjen markkinointisopimusten ensimmäisessä osassa, jonka otsikkona on ”Sopimuksen tarkoitus”, todetaan, että ”niiden perustana on Ryanairin sitoumus liikennöidä Algheron ja EU:n kohteiden välisillä reiteillä” (vuoden 2006 sopimuksessa mainitaan Lontoo–Stansted, Barcelona–Girona, Frankfurt–Hahn, Pisa, Liverpool ja Rooma). Sanamuodolla luodaan yksiselitteinen suora yhteys lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten välillä siinä mielessä, että toista ei olisi tehty ilman toista. Markkinointisopimukset perustuvat lentoasemapalvelusopimusten tekemiseen ja Ryanairin tarjoamiin palveluihin. |
| --- | --- |

(423)

Kolmanneksi AMS:n kanssa tehtyjen markkinointisopimusten ensimmäisessä osassa, jonka otsikkona on ”Sopimuksen tarkoitus”, todetaan, että ”niiden perustana on Ryanairin sitoumus liikennöidä Algheron ja EU:n kohteiden välisillä reiteillä” (vuoden 2006 sopimuksessa mainitaan Lontoo–Stansted, Barcelona–Girona, Frankfurt–Hahn, Pisa, Liverpool ja Rooma). Sanamuodolla luodaan yksiselitteinen suora yhteys lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten välillä siinä mielessä, että toista ei olisi tehty ilman toista. Markkinointisopimukset perustuvat lentoasemapalvelusopimusten tekemiseen ja Ryanairin tarjoamiin palveluihin.

| (424) | Neljänneksi markkinointisopimusten johdanto-osassa todetaan, että So.Ge.A.AL on päättänyt ”mainostaa aktiivisesti Algheron kaupunkia ja aluetta kansainvälisten lentomatkustajien lomakohteena ja myös houkuttelevana yrityskeskuksena”. Tämä osoittaa, että markkinointisopimusten tekemisen keskeinen ja erityinen tarkoitus on mainostaa erityisesti Algheron lentoasemaa ja ympäröivää aluetta ja että se liittyy näin ollen Ryanairin tekemään lentoasemapalvelusopimukseen. |
| --- | --- |

(424)

Neljänneksi markkinointisopimusten johdanto-osassa todetaan, että So.Ge.A.AL on päättänyt ”mainostaa aktiivisesti Algheron kaupunkia ja aluetta kansainvälisten lentomatkustajien lomakohteena ja myös houkuttelevana yrityskeskuksena”. Tämä osoittaa, että markkinointisopimusten tekemisen keskeinen ja erityinen tarkoitus on mainostaa erityisesti Algheron lentoasemaa ja ympäröivää aluetta ja että se liittyy näin ollen Ryanairin tekemään lentoasemapalvelusopimukseen.

| (425) | Viidenneksi So.Ge.A.AL voi välittömästi irtisanoa markkinointisopimukset siinä tapauksessa, että Ryanair lopettaa liikennöimisen edellä mainituilla reiteillä. Tämä osoittaa myös, että markkinointisopimukset ja lentoasemapalvelusopimukset liittyvät erottamattomasti toisiinsa. |
| --- | --- |

(425)

Viidenneksi So.Ge.A.AL voi välittömästi irtisanoa markkinointisopimukset siinä tapauksessa, että Ryanair lopettaa liikennöimisen edellä mainituilla reiteillä. Tämä osoittaa myös, että markkinointisopimukset ja lentoasemapalvelusopimukset liittyvät erottamattomasti toisiinsa.

| (426) | Lopuksi komissio toteaa, että So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 vuosiraportin analyysista ilmenee, että Ryanair oli pyytänyt markkinointitukea Lontoon reitin liikennöinnin edellytyksenä vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimuksen tekemisen ajankohtana. Tätä tulkintaa tukee myös se seikka, että So.Ge.A.AL piti markkinointitukikustannuksia pikemminkin Ryanairin reitin toimintakustannuksina kuin investointina tuoteimagon kehittämiseen, kuten Ryanair ja AMS väittivät. |
| --- | --- |

(426)

Lopuksi komissio toteaa, että So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 vuosiraportin analyysista ilmenee, että Ryanair oli pyytänyt markkinointitukea Lontoon reitin liikennöinnin edellytyksenä vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimuksen tekemisen ajankohtana. Tätä tulkintaa tukee myös se seikka, että So.Ge.A.AL piti markkinointitukikustannuksia pikemminkin Ryanairin reitin toimintakustannuksina kuin investointina tuoteimagon kehittämiseen, kuten Ryanair ja AMS väittivät.

| (427) | Näin ollen So.Ge.A.AL:n ja AMS:n tekemät markkinointipalvelusopimukset liittyvät erottamattomasti Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n tekemiin lentoasemapalvelusopimuksiin. Johdanto-osan 421–426 kappaleessa esitetyt näkökohdat osoittavat, että ilman lentoasemapalvelusopimuksia markkinointipalvelusopimuksia ei olisi tehty. Näistä syistä komissio katsoo, että lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia ei voida erottaa toisistaan. Tämän vuoksi komissio katsoo tarpeelliseksi arvioida kutakin markkinointipalvelusopimusta yhdessä samanaikaisesti tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen kanssa, jotta se voi määrittää, onko kyseinen toimenpide valtiontukea. |
| --- | --- |

(427)

Näin ollen So.Ge.A.AL:n ja AMS:n tekemät markkinointipalvelusopimukset liittyvät erottamattomasti Ryanairin ja So.Ge.A.AL:n tekemiin lentoasemapalvelusopimuksiin. Johdanto-osan 421–426 kappaleessa esitetyt näkökohdat osoittavat, että ilman lentoasemapalvelusopimuksia markkinointipalvelusopimuksia ei olisi tehty. Näistä syistä komissio katsoo, että lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia ei voida erottaa toisistaan. Tämän vuoksi komissio katsoo tarpeelliseksi arvioida kutakin markkinointipalvelusopimusta yhdessä samanaikaisesti tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen kanssa, jotta se voi määrittää, onko kyseinen toimenpide valtiontukea.

12.2.1.2.3   Hyödyt, joita markkinataloussijoittaja olisi voinut odottaa saavansa markkinointipalvelusopimuksista, sekä hinta, jonka se olisi ollut valmis maksamaan näistä palveluista

| (428) | Markkinataloussijoittajatestin soveltamiseksi tarkasteltavassa tapauksessa RAS:n ja So.Ge.A.AL:n toimintaa on verrattava sellaisen harkitsevan markkinataloussijoittajan toimintaan, jonka tehtävänä on Algheron lentoaseman hallinnointi ja jonka toimintaa ohjaavat kannattavuusnäkymät. Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (106). |
| --- | --- |

(428)

Markkinataloussijoittajatestin soveltamiseksi tarkasteltavassa tapauksessa RAS:n ja So.Ge.A.AL:n toimintaa on verrattava sellaisen harkitsevan markkinataloussijoittajan toimintaan, jonka tehtävänä on Algheron lentoaseman hallinnointi ja jonka toimintaa ohjaavat kannattavuusnäkymät. Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinataloussijoittajatestiä sovellettaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (106).

| (429) | Kun analysoidaan kyseisiä toimenpiteitä, on välttämätöntä tutkia, mitä hyötyjä kyseinen hypoteettinen markkinataloussijoittaja, jonka toimintaa voidaan perustella tuottavuusnäkymillä, olisi voinut odottaa saavansa markkinointipalvelujen ostosta. Tässä yhteydessä ei pidä ottaa huomioon tällaisten palvelujen yleisiä vaikutuksia matkailuun ja alueen taloudelliseen suorituskykyyn. Merkittäviä ovat ainoastaan palvelujen vaikutukset lentoaseman kannattavuuteen, koska hypoteettinen markkinataloussijoittaja olisi ottanut huomioon vain ne. |
| --- | --- |

(429)

Kun analysoidaan kyseisiä toimenpiteitä, on välttämätöntä tutkia, mitä hyötyjä kyseinen hypoteettinen markkinataloussijoittaja, jonka toimintaa voidaan perustella tuottavuusnäkymillä, olisi voinut odottaa saavansa markkinointipalvelujen ostosta. Tässä yhteydessä ei pidä ottaa huomioon tällaisten palvelujen yleisiä vaikutuksia matkailuun ja alueen taloudelliseen suorituskykyyn. Merkittäviä ovat ainoastaan palvelujen vaikutukset lentoaseman kannattavuuteen, koska hypoteettinen markkinataloussijoittaja olisi ottanut huomioon vain ne.

| (430) | Markkinointipalvelut voivat periaatteessa lisätä markkinointipalvelusopimuksissa ja lentoasemapalvelusopimuksissa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamääriä, koska markkinointipalvelujen tarkoituksena on mainostaa näitä lentoreittejä. Vaikka tästä on ensisijaisesti hyötyä kyseiselle lentoyhtiölle, myös lentoaseman pitäjä voi hyötyä. Lisäksi matkustajamäärien lisääntyminen voi lisätä tuloja, joita lentoaseman pitäjä saa tietyistä lentoasemamaksuista, sekä tuloja lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista, etenkin pysäköintialueista, ravintoloista ja muista lentoasemalla olevista liikkeistä, joiden liikevaihto kertyy kokonaan tai osittain lentoaseman pitäjälle. |
| --- | --- |

(430)

Markkinointipalvelut voivat periaatteessa lisätä markkinointipalvelusopimuksissa ja lentoasemapalvelusopimuksissa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamääriä, koska markkinointipalvelujen tarkoituksena on mainostaa näitä lentoreittejä. Vaikka tästä on ensisijaisesti hyötyä kyseiselle lentoyhtiölle, myös lentoaseman pitäjä voi hyötyä. Lisäksi matkustajamäärien lisääntyminen voi lisätä tuloja, joita lentoaseman pitäjä saa tietyistä lentoasemamaksuista, sekä tuloja lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista, etenkin pysäköintialueista, ravintoloista ja muista lentoasemalla olevista liikkeistä, joiden liikevaihto kertyy kokonaan tai osittain lentoaseman pitäjälle.

| (431) | Algheron lentoasemaa So.Ge.A.AL:n ja RAS:n sijaan hallinnoiva markkinataloussijoittaja olisi näin ollen ottanut tämän myönteisen vaikutuksen huomioon harkitessaan markkinointipalvelusopimuksen ja sitä vastaavan lentoasemapalvelusopimusten tekemistä. Se olisi ottanut sen huomioon arvioidessaan kyseisen lentoreitin vaikutusta tuleviin tuloihinsa ja kustannuksiinsa ja arvioidessaan tässä yhteydessä, miten paljon markkinointipalvelut kasvattaisivat kyseistä lentoreittiä käyttävien matkustajien määrää korkeamman täyttöasteen (tai kuormituskertoimen) (107) muodossa. Vaikutusta olisi myös arvioitu koko kyseisten lentoreittien lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten mukaiselta liikennöintiajalta. |
| --- | --- |

(431)

Algheron lentoasemaa So.Ge.A.AL:n ja RAS:n sijaan hallinnoiva markkinataloussijoittaja olisi näin ollen ottanut tämän myönteisen vaikutuksen huomioon harkitessaan markkinointipalvelusopimuksen ja sitä vastaavan lentoasemapalvelusopimusten tekemistä. Se olisi ottanut sen huomioon arvioidessaan kyseisen lentoreitin vaikutusta tuleviin tuloihinsa ja kustannuksiinsa ja arvioidessaan tässä yhteydessä, miten paljon markkinointipalvelut kasvattaisivat kyseistä lentoreittiä käyttävien matkustajien määrää korkeamman täyttöasteen (tai kuormituskertoimen) (107) muodossa. Vaikutusta olisi myös arvioitu koko kyseisten lentoreittien lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten mukaiselta liikennöintiajalta.

| (432) | Komissio yhtyy Ryanairin tätä kysymystä koskevaan näkemykseen, jonka mukaan markkinointipalvelusopimuksista ei koidu lentoaseman pitäjälle ainoastaan kustannuksia, vaan niiden voidaan odottaa tuovan myös etuja. |
| --- | --- |

(432)

Komissio yhtyy Ryanairin tätä kysymystä koskevaan näkemykseen, jonka mukaan markkinointipalvelusopimuksista ei koidu lentoaseman pitäjälle ainoastaan kustannuksia, vaan niiden voidaan odottaa tuovan myös etuja.

| (433) | Lisäksi on selvitettävä, olisiko Algheron lentoasemaa hallinnoivalle hypoteettiselle markkinataloussijoittajalle voinut kohtuudella odottaa koituvan muita, kvantifioitavissa olevia etuja, kuten tuoteimagon vahvistuminen, toisin sanoen muita etuja kuin markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamäärien lisääntymisestä kertyvät tulot niiden lentoasema- tai markkinointipalvelusopimusten mukaisena liikennöintiaikana. |
| --- | --- |

(433)

Lisäksi on selvitettävä, olisiko Algheron lentoasemaa hallinnoivalle hypoteettiselle markkinataloussijoittajalle voinut kohtuudella odottaa koituvan muita, kvantifioitavissa olevia etuja, kuten tuoteimagon vahvistuminen, toisin sanoen muita etuja kuin markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamäärien lisääntymisestä kertyvät tulot niiden lentoasema- tai markkinointipalvelusopimusten mukaisena liikennöintiaikana.

| (434) | Ryanair tukee tätä väitettä, erityisesti 17 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä selvityksessään. Kyseinen selvitys perustuu ajatukseen, jonka mukaan lentoaseman pitäjän ostamat markkinointipalvelut ovat omiaan vahvistamaan lentoaseman tuoteimagoa. Tämä kasvattaa pitkäaikaisesti lentoasemaa käyttävien matkustajien määrää muillakin kuin markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten tarkoittamilla lentoreiteillä sopimusten mukaisena liikennöintiaikana. Selvityksestä ilmenee etenkin, että Ryanairin mukaan markkinointipalveluista voi aiheutua lentoaseman matkustajamääriin pitkäaikaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka jatkuvat vielä markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päätyttyäkin. Italia yhtyy tähän näkemykseen, ja markkinointipalveluista aiheutuvat hyödyt on otettu huomioon uudelleenlaaditussa Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevassa ennakkoanalyysissa. Yhteenveto on esitetty jäljempänä taulukossa 8. |
| --- | --- |

(434)

Ryanair tukee tätä väitettä, erityisesti 17 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä selvityksessään. Kyseinen selvitys perustuu ajatukseen, jonka mukaan lentoaseman pitäjän ostamat markkinointipalvelut ovat omiaan vahvistamaan lentoaseman tuoteimagoa. Tämä kasvattaa pitkäaikaisesti lentoasemaa käyttävien matkustajien määrää muillakin kuin markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten tarkoittamilla lentoreiteillä sopimusten mukaisena liikennöintiaikana. Selvityksestä ilmenee etenkin, että Ryanairin mukaan markkinointipalveluista voi aiheutua lentoaseman matkustajamääriin pitkäaikaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka jatkuvat vielä markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päätyttyäkin. Italia yhtyy tähän näkemykseen, ja markkinointipalveluista aiheutuvat hyödyt on otettu huomioon uudelleenlaaditussa Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevassa ennakkoanalyysissa. Yhteenveto on esitetty jäljempänä taulukossa 8.

| (435) | Ensinnäkin on todettava, ettei asiaa koskevissa asiakirjoissa mikään viittaa siihen, että lentoaseman pitäjä olisi muodollisessa tutkintamenettelyssä käsiteltävän markkinointipalvelusopimuksen tekohetkellä ajatellut eikä varsinkaan kvantifioinut markkinointipalvelusopimuksen mahdollisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ulottuisivat sopimuksessa tarkoitettuja lentoreittejä laajemmalle tai jatkuisivat sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(435)

Ensinnäkin on todettava, ettei asiaa koskevissa asiakirjoissa mikään viittaa siihen, että lentoaseman pitäjä olisi muodollisessa tutkintamenettelyssä käsiteltävän markkinointipalvelusopimuksen tekohetkellä ajatellut eikä varsinkaan kvantifioinut markkinointipalvelusopimuksen mahdollisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ulottuisivat sopimuksessa tarkoitettuja lentoreittejä laajemmalle tai jatkuisivat sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen.

| (436) | Näiden vaikutusten pitkäaikaisuutta ei myöskään voida arvioida käytettävissä olevien tietojen perusteella. On mahdollista, että Algheron lentoaseman ja Sardinian alueen markkinointi Ryanairin verkkosivustolla olisi saanut sivustolla kävijöitä ostamaan liput Ryanairin lennolle Algheron lentoasemalle nähdessään mainoksen tai vähän sen jälkeen. On sitä vastoin erittäin epätodennäköistä, että muistikuva Ryanairin sivustolla nähdystä mainoksesta olisi ollut pysyvä ja vaikuttanut lentolippujen ostamiseen muutamaa viikkoa kauemmin. Mainoskampanjalla on todennäköisemmin kestäviä vaikutuksia, kun mainostamisessa käytetään yhtä tai useampaa mainosvälinettä, jolle kuluttajat ovat usein alttiina tiettynä ajanjaksona. Esimerkiksi mainoskampanjalla, jossa käytetään televisio- ja radiokanavia, suosittuja internetsivuja ja/tai ulkotiloihin tai julkisiin tiloihin asetettuja mainostauluja, voi olla tällainen pysyvä vaikutus, jos kuluttajat ovat näiden mainosvälineiden vaikutuksen alaisina toistuvasti. Jos markkinointia on pelkästään Ryanairin sivustolla, on sen sijaan erittäin epätodennäköistä, että sen vaikutus kestäisi merkittävästi kauemmin kuin itse markkinointikampanja. |
| --- | --- |

(436)

Näiden vaikutusten pitkäaikaisuutta ei myöskään voida arvioida käytettävissä olevien tietojen perusteella. On mahdollista, että Algheron lentoaseman ja Sardinian alueen markkinointi Ryanairin verkkosivustolla olisi saanut sivustolla kävijöitä ostamaan liput Ryanairin lennolle Algheron lentoasemalle nähdessään mainoksen tai vähän sen jälkeen. On sitä vastoin erittäin epätodennäköistä, että muistikuva Ryanairin sivustolla nähdystä mainoksesta olisi ollut pysyvä ja vaikuttanut lentolippujen ostamiseen muutamaa viikkoa kauemmin. Mainoskampanjalla on todennäköisemmin kestäviä vaikutuksia, kun mainostamisessa käytetään yhtä tai useampaa mainosvälinettä, jolle kuluttajat ovat usein alttiina tiettynä ajanjaksona. Esimerkiksi mainoskampanjalla, jossa käytetään televisio- ja radiokanavia, suosittuja internetsivuja ja/tai ulkotiloihin tai julkisiin tiloihin asetettuja mainostauluja, voi olla tällainen pysyvä vaikutus, jos kuluttajat ovat näiden mainosvälineiden vaikutuksen alaisina toistuvasti. Jos markkinointia on pelkästään Ryanairin sivustolla, on sen sijaan erittäin epätodennäköistä, että sen vaikutus kestäisi merkittävästi kauemmin kuin itse markkinointikampanja.

| (437) | Onkin erittäin todennäköistä, että valtaosa ihmisistä käy Ryanairin sivustolla niin harvoin, että heidän pelkästään siellä näkemänsä mainos jättää selkeää muistijälkeä kyseisestä alueesta. Tätä toteamusta vahvistaa merkittävästi kaksi seikkaa. Ensinnäkin markkinointipalvelusopimuksen mukaisesti Algheron ja Sardinian alueen mainostaminen Ryanairin sivuston etusivulla rajoittui yhteen 150 sanaa sisältävään kappaleeseen osiossa ”Top Five Things To Do” Algheroa matkakohteena esittelevällä sivulla sekä www.ryanair.com-sivuston etusivulla olevaan linkkiin, jonka kautta pääsee So.Ge.A.AL:n valitsemalle sivustolle. Komissio katsoo, että tämäntyyppiset markkinointitoimet (pelkkä linkki, jonka mainosarvo on hyvin vähäinen) lyhensivät voimakkaasti aikaa, jonka toimet vaikuttivat päättymisensä jälkeen, etenkin koska toimia toteutettiin vain Ryanairin sivustolla eikä muita mainosvälineitä ollut käytössä. Toiseksi AMS:n kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätyt markkinointitoimet koskivat ainoastaan Algheroa matkakohteena käsittelevää internetsivua. On erittäin todennäköistä, että valtaosa ihmisistä käy tällä sivulla harvoin ja vain silloin, kun he ovat muutenkin kiinnostuneita kyseisestä alueesta mahdollisena matkakohteena. |
| --- | --- |

(437)

Onkin erittäin todennäköistä, että valtaosa ihmisistä käy Ryanairin sivustolla niin harvoin, että heidän pelkästään siellä näkemänsä mainos jättää selkeää muistijälkeä kyseisestä alueesta. Tätä toteamusta vahvistaa merkittävästi kaksi seikkaa. Ensinnäkin markkinointipalvelusopimuksen mukaisesti Algheron ja Sardinian alueen mainostaminen Ryanairin sivuston etusivulla rajoittui yhteen 150 sanaa sisältävään kappaleeseen osiossa ”Top Five Things To Do” Algheroa matkakohteena esittelevällä sivulla sekä www.ryanair.com-sivuston etusivulla olevaan linkkiin, jonka kautta pääsee So.Ge.A.AL:n valitsemalle sivustolle. Komissio katsoo, että tämäntyyppiset markkinointitoimet (pelkkä linkki, jonka mainosarvo on hyvin vähäinen) lyhensivät voimakkaasti aikaa, jonka toimet vaikuttivat päättymisensä jälkeen, etenkin koska toimia toteutettiin vain Ryanairin sivustolla eikä muita mainosvälineitä ollut käytössä. Toiseksi AMS:n kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätyt markkinointitoimet koskivat ainoastaan Algheroa matkakohteena käsittelevää internetsivua. On erittäin todennäköistä, että valtaosa ihmisistä käy tällä sivulla harvoin ja vain silloin, kun he ovat muutenkin kiinnostuneita kyseisestä alueesta mahdollisena matkakohteena.

| (438) | Vaikka markkinointipalvelut ovatkin voineet lisätä markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamääriä silloin, kun palveluja toteutettiin, on erittäin todennäköistä, että vaikutus oli olematon tai erittäin vähäinen toteutusajan jälkeen. |
| --- | --- |

(438)

Vaikka markkinointipalvelut ovatkin voineet lisätä markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettujen lentoreittien matkustajamääriä silloin, kun palveluja toteutettiin, on erittäin todennäköistä, että vaikutus oli olematon tai erittäin vähäinen toteutusajan jälkeen.

| (439) | Ryanairin 17 ja 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyistä selvityksistä ilmenee lisäksi, että hyödyt, jotka ulottuisivat muihinkin kuin kyseisissä sopimuksissa tarkoitettuiin lentoreitteihin tai kestäisivät pidempään kuin markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten mukainen liikennöintiaika, ovat äärimmäisen epävarmoja eikä niitä voida kvantifioida niin luotettavasti, että harkitseva markkinataloussijoittaja pitäisi sitä riittävänä. |
| --- | --- |

(439)

Ryanairin 17 ja 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyistä selvityksistä ilmenee lisäksi, että hyödyt, jotka ulottuisivat muihinkin kuin kyseisissä sopimuksissa tarkoitettuiin lentoreitteihin tai kestäisivät pidempään kuin markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten mukainen liikennöintiaika, ovat äärimmäisen epävarmoja eikä niitä voida kvantifioida niin luotettavasti, että harkitseva markkinataloussijoittaja pitäisi sitä riittävänä.

| (440) | Esimerkiksi 17 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä selvityksessä todetaan, että ”lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päättymisajankohdan jälkeiset myöhemmät lisätuotot ovat luonteensa vuoksi epävarmoja”. Selvityksessä ehdotetaan markkinointipalvelusopimusten myönteisten vaikutusten arvioimiseksi kahta menetelmää, joista yksi perustuu kassavirtaan ja toinen aktivointiin. |
| --- | --- |

(440)

Esimerkiksi 17 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä selvityksessä todetaan, että ”lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päättymisajankohdan jälkeiset myöhemmät lisätuotot ovat luonteensa vuoksi epävarmoja”. Selvityksessä ehdotetaan markkinointipalvelusopimusten myönteisten vaikutusten arvioimiseksi kahta menetelmää, joista yksi perustuu kassavirtaan ja toinen aktivointiin.

| (441) | Kassavirtamenetelmässä arvioidaan markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten hyödyt tulevina tuloina, joita lentoaseman pitäjälle koituu markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimuksista ja joista on vähennetty vastaavat kustannukset. Aktivointimenetelmässä markkinointipalvelujen kohentama lentoaseman tuoteimago katsotaan aineettomaksi käyttöomaisuudeksi, joka on hankittu markkinointipalvelusopimuksessa määrätyllä hinnalla. |
| --- | --- |

(441)

Kassavirtamenetelmässä arvioidaan markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten hyödyt tulevina tuloina, joita lentoaseman pitäjälle koituu markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimuksista ja joista on vähennetty vastaavat kustannukset. Aktivointimenetelmässä markkinointipalvelujen kohentama lentoaseman tuoteimago katsotaan aineettomaksi käyttöomaisuudeksi, joka on hankittu markkinointipalvelusopimuksessa määrätyllä hinnalla.

| (442) | Tammikuun 17 päivänä 2014 päivätyssä selvityksessä korostetaan kuitenkin aktivointimenetelmään liittyviä suuria vaikeuksia ja osoitetaan, että tällä menetelmällä saadut tulokset voivat olla epäluotettavia. Sen vuoksi selvityksessä pidetään parempana kassavirtamenetelmää. Selvityksessä todetaan etenkin, että ”aktivointimenetelmässä olisi otettava huomioon vain se osa markkinointikustannuksista, joka voidaan kirjata lentoaseman aineettomasta omaisuudesta johtuvaksi. Selvityksen mukaan voi kuitenkin olla vaikeaa määrittää, minkä osuuden markkinointikustannuksista on tarkoitus tuottaa lentoasemalle tuloja tulevaisuudessa (nimittäin investointi lentoaseman aineettomaan omaisuuteen) erotukseksi markkinointikustannuksista, jotka tuottavat lentoasemalle tuloja parhaillaan”. Selvityksessä korostetaan myös, että ”aktivointimenetelmän soveltamiseksi on arvioitava keskimääräinen aika, jonka lentoasema kykenisi säilyttämään asiakassuhteen AMS:n markkinointikampanjan ansiosta. Koska tiedot ovat riittämättömät, selvityksen mukaan olisi käytännössä hyvin vaikea arvioida, miten kauan asiakassuhde kyetään säilyttämään AMS:n kampanjan ansiosta”. |
| --- | --- |

(442)

Tammikuun 17 päivänä 2014 päivätyssä selvityksessä korostetaan kuitenkin aktivointimenetelmään liittyviä suuria vaikeuksia ja osoitetaan, että tällä menetelmällä saadut tulokset voivat olla epäluotettavia. Sen vuoksi selvityksessä pidetään parempana kassavirtamenetelmää. Selvityksessä todetaan etenkin, että ”aktivointimenetelmässä olisi otettava huomioon vain se osa markkinointikustannuksista, joka voidaan kirjata lentoaseman aineettomasta omaisuudesta johtuvaksi. Selvityksen mukaan voi kuitenkin olla vaikeaa määrittää, minkä osuuden markkinointikustannuksista on tarkoitus tuottaa lentoasemalle tuloja tulevaisuudessa (nimittäin investointi lentoaseman aineettomaan omaisuuteen) erotukseksi markkinointikustannuksista, jotka tuottavat lentoasemalle tuloja parhaillaan”. Selvityksessä korostetaan myös, että ”aktivointimenetelmän soveltamiseksi on arvioitava keskimääräinen aika, jonka lentoasema kykenisi säilyttämään asiakassuhteen AMS:n markkinointikampanjan ansiosta. Koska tiedot ovat riittämättömät, selvityksen mukaan olisi käytännössä hyvin vaikea arvioida, miten kauan asiakassuhde kyetään säilyttämään AMS:n kampanjan ansiosta”.

| (443) | Selvityksessä, joka on päivätty 31 päivänä tammikuuta 2014, ehdotetaan kassavirtamenetelmän seuraavanlaista käytännön sovellusta: Markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten hyödyt, joita syntyy markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, muodostavat nk. tulevan arvon, joka lasketaan sopimuksen voimassaolon päättymispäivänä. Tuleva arvo lasketaan lentoaseman lentoasemapalvelusopimuksen viimeisenä soveltamisvuotena tuottamien lisätuottojen (vähennettynä AMS:lle suoritetuilla maksuilla) perusteella. Lisätuottoja mukautetaan Euroopan lentoliikennemarkkinoiden kasvunopeuden ja sellaisen todennäköisyyskertoimen mukaan, jonka on tarkoitus kuvastaa lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten kykyä lisätä lentoaseman voittoja niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Italia on ehdottanut samaa tulevan arvon laskentamenetelmää vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa (ks. johdanto-osan 471 kappale). |
| --- | --- |

(443)

Selvityksessä, joka on päivätty 31 päivänä tammikuuta 2014, ehdotetaan kassavirtamenetelmän seuraavanlaista käytännön sovellusta: Markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimusten hyödyt, joita syntyy markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, muodostavat nk. tulevan arvon, joka lasketaan sopimuksen voimassaolon päättymispäivänä. Tuleva arvo lasketaan lentoaseman lentoasemapalvelusopimuksen viimeisenä soveltamisvuotena tuottamien lisätuottojen (vähennettynä AMS:lle suoritetuilla maksuilla) perusteella. Lisätuottoja mukautetaan Euroopan lentoliikennemarkkinoiden kasvunopeuden ja sellaisen todennäköisyyskertoimen mukaan, jonka on tarkoitus kuvastaa lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten kykyä lisätä lentoaseman voittoja niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Italia on ehdottanut samaa tulevan arvon laskentamenetelmää vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa raportissa (ks. johdanto-osan 471 kappale).

| (444) | Tämä kyky tuottaa pitkäaikaisia hyötyjä johtuu 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyn selvityksen mukaan useista tekijöistä, ”jotka ovat muun muassa tunnettuuden lisääntyminen, vahvempi tuoteimago sekä verkostoulkoisvaikutukset ja uudelleen matkustavat asiakkaat”, mutta nämä jätetään tarkemmin täsmentämättä. |
| --- | --- |

(444)

Tämä kyky tuottaa pitkäaikaisia hyötyjä johtuu 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyn selvityksen mukaan useista tekijöistä, ”jotka ovat muun muassa tunnettuuden lisääntyminen, vahvempi tuoteimago sekä verkostoulkoisvaikutukset ja uudelleen matkustavat asiakkaat”, mutta nämä jätetään tarkemmin täsmentämättä.

| (445) | Tammikuun 31 päivänä 2014 päivätyssä selvityksessä esitetään todennäköisyyskertoimeksi 30 prosenttia, jonka sanotaan olevan varovainen arvio. Selvityksessä ei kuitenkaan esitetä uskottavia, sen enempää määrällisiä kuin laadullisiakaan perusteluja tälle kertoimelle. Siinä ei esitetä Ryanairin toimintaa taikka lentoliikennemarkkinoita tai lentoasemapalveluita koskevia faktoja tämän 30 prosentin kertoimen tueksi. Selvityksessä ei osoiteta, että kyseisellä kertoimella olisi minkäänlaista yhteyttä siinä erittäin lyhyesti mainittuihin tekijöihin (tunnettuus, vahva tuoteimago, verkostoulkoisvaikutukset ja uudelleen matkustavat asiakkaat), joiden ansiosta lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten hyötyjen väitetään jatkuvan niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Siinä ei millään lailla analysoida AMS:n kanssa tehtyjen eri sopimusten mukaisten markkinointipalvelujen tarkemman sisällön pohjalta, missä määrin näiden palvelujen voidaan olettaa vaikuttavan johdanto-osan 444 kappaleessa mainittuihin tekijöihin. |
| --- | --- |

(445)

Tammikuun 31 päivänä 2014 päivätyssä selvityksessä esitetään todennäköisyyskertoimeksi 30 prosenttia, jonka sanotaan olevan varovainen arvio. Selvityksessä ei kuitenkaan esitetä uskottavia, sen enempää määrällisiä kuin laadullisiakaan perusteluja tälle kertoimelle. Siinä ei esitetä Ryanairin toimintaa taikka lentoliikennemarkkinoita tai lentoasemapalveluita koskevia faktoja tämän 30 prosentin kertoimen tueksi. Selvityksessä ei osoiteta, että kyseisellä kertoimella olisi minkäänlaista yhteyttä siinä erittäin lyhyesti mainittuihin tekijöihin (tunnettuus, vahva tuoteimago, verkostoulkoisvaikutukset ja uudelleen matkustavat asiakkaat), joiden ansiosta lentoasema- ja markkinointipalvelusopimusten hyötyjen väitetään jatkuvan niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Siinä ei millään lailla analysoida AMS:n kanssa tehtyjen eri sopimusten mukaisten markkinointipalvelujen tarkemman sisällön pohjalta, missä määrin näiden palvelujen voidaan olettaa vaikuttavan johdanto-osan 444 kappaleessa mainittuihin tekijöihin.

| (446) | Selvityksessä ei myöskään osoiteta, että tuotot, joita lentoasema- ja markkinointipalvelusopimukset tuottavat lentoaseman pitäjälle viimeisenä voimassaolovuotenaan, voisivat jonkinasteisella todennäköisyydellä jatkua sopimusten voimassaolon päätyttyä. Siinä ei liioin perustella, miksi olisi tarkoituksenmukaista arvioida Euroopan lentoliikennemarkkinoiden kasvunopeuden perusteella vaikutuksia, joita lentoasema- ja markkinointipalvelusopimuksilla on tiettyyn lentoasemaan. |
| --- | --- |

(446)

Selvityksessä ei myöskään osoiteta, että tuotot, joita lentoasema- ja markkinointipalvelusopimukset tuottavat lentoaseman pitäjälle viimeisenä voimassaolovuotenaan, voisivat jonkinasteisella todennäköisyydellä jatkua sopimusten voimassaolon päätyttyä. Siinä ei liioin perustella, miksi olisi tarkoituksenmukaista arvioida Euroopan lentoliikennemarkkinoiden kasvunopeuden perusteella vaikutuksia, joita lentoasema- ja markkinointipalvelusopimuksilla on tiettyyn lentoasemaan.

| (447) | On siis erittäin epätodennäköistä, että harkitseva markkinataloussijoittaja ottaisi sopimuksen tekemisen tarkoituksenmukaisuutta arvioidessaan huomioon Ryanairin ja Italian ehdottoman menetelmän mukaisesti lasketun ”tulevan arvon”. Tammikuun 31 päivänä 2014 päivätystä selvityksestä ilmenee siis, että kassavirtamenetelmä voisi tuottaa vain erittäin epävarmoja ja erittäin epäluotettavia tuloksia, mutta niin tekisi aktivointimenetelmäkin. |
| --- | --- |

(447)

On siis erittäin epätodennäköistä, että harkitseva markkinataloussijoittaja ottaisi sopimuksen tekemisen tarkoituksenmukaisuutta arvioidessaan huomioon Ryanairin ja Italian ehdottoman menetelmän mukaisesti lasketun ”tulevan arvon”. Tammikuun 31 päivänä 2014 päivätystä selvityksestä ilmenee siis, että kassavirtamenetelmä voisi tuottaa vain erittäin epävarmoja ja erittäin epäluotettavia tuloksia, mutta niin tekisi aktivointimenetelmäkin.

| (448) | Markkinointipalvelujen kohteena ovat lisäksi ilmiselvästi henkilöt, jotka todennäköisesti käyttävät markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettua lentoreittiä. Jos tätä lentoreittiä ei enää liikennöidä lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, on epätodennäköistä, että markkinointipalveluilla voisi enää silloin olla myönteisiä vaikutuksia lentoaseman käyttäjämääriin. Lentoaseman pitäjän on kuitenkin hyvin vaikea arvioida, miten todennäköisesti lentoyhtiö haluaa liikennöidä tiettyä reittiä kauemmin kuin se on lentoasemapalvelusopimuksessa sitoutunut tekemään. Etenkin halpalentoyhtiöt ovat osoittaneet avaavansa ja sulkevansa lentoreittejä ennalta arvaamattomasti mukautuakseen markkinaolosuhteisiin. Esimerkiksi käsiteltävässä tapauksessa Italia totesi, että Germanwings päätti lopettaa liikennöinnin Algheron lentoasemalta ainoastaan yhden vuoden jälkeen, ja siksi sen sopimus So.Ge.A.AL:n kanssa ei kestänyt sen koko voimassaoloaikaa (lentoyhtiö oli tehnyt kolmen vuoden sopimuksen lentoaseman kanssa), sillä se ei pystynyt kasvattamaan liikennemäärää riittävästi saavuttaakseen kannattavuusrajan. Tapauksen asiakirjoista ilmenee myös, että Ryanair oli vähintään kerran (vuonna 2009) uudelleenarvioinut liikennöintiään Algheron lentoasemalta. Tässä tapauksessa tarkasteltavan kaltaista liiketointa toteutettaessa harkitseva markkinataloussijoittaja ei siis voisi luottaa lentoyhtiön halukkuuteen jatkaa kyseisen reitin liikennöintiä sopimuksen voimassaolon päätyttyä. |
| --- | --- |

(448)

Markkinointipalvelujen kohteena ovat lisäksi ilmiselvästi henkilöt, jotka todennäköisesti käyttävät markkinointipalvelusopimuksessa tarkoitettua lentoreittiä. Jos tätä lentoreittiä ei enää liikennöidä lentoasemapalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, on epätodennäköistä, että markkinointipalveluilla voisi enää silloin olla myönteisiä vaikutuksia lentoaseman käyttäjämääriin. Lentoaseman pitäjän on kuitenkin hyvin vaikea arvioida, miten todennäköisesti lentoyhtiö haluaa liikennöidä tiettyä reittiä kauemmin kuin se on lentoasemapalvelusopimuksessa sitoutunut tekemään. Etenkin halpalentoyhtiöt ovat osoittaneet avaavansa ja sulkevansa lentoreittejä ennalta arvaamattomasti mukautuakseen markkinaolosuhteisiin. Esimerkiksi käsiteltävässä tapauksessa Italia totesi, että Germanwings päätti lopettaa liikennöinnin Algheron lentoasemalta ainoastaan yhden vuoden jälkeen, ja siksi sen sopimus So.Ge.A.AL:n kanssa ei kestänyt sen koko voimassaoloaikaa (lentoyhtiö oli tehnyt kolmen vuoden sopimuksen lentoaseman kanssa), sillä se ei pystynyt kasvattamaan liikennemäärää riittävästi saavuttaakseen kannattavuusrajan. Tapauksen asiakirjoista ilmenee myös, että Ryanair oli vähintään kerran (vuonna 2009) uudelleenarvioinut liikennöintiään Algheron lentoasemalta. Tässä tapauksessa tarkasteltavan kaltaista liiketointa toteutettaessa harkitseva markkinataloussijoittaja ei siis voisi luottaa lentoyhtiön halukkuuteen jatkaa kyseisen reitin liikennöintiä sopimuksen voimassaolon päätyttyä.

| (449) | Komissio toteaa lopuksi, että Italia ei ole soveltanut tätä tulevan arvon menetelmää, jota Italia noudatti laatiessaan vuosien 2006 ja 2010 sopimusten kannattavuutta koskevaa ennakkoanalyysia, kun se harkitsi muiden lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta, vaikka markkinointisopimukset on tehty lentoaseman pitäjän kanssa. Italian perustelut tältä osin perustuvat siihen seikkaan, että muiden lentoyhtiöiden kuin Ryanairin sivustojen mahdollisten käyttäjien määrä on huomattavasti alhaisempi kuin ryanair.com:n. Kun otetaan huomioon niiden alhaisempi suosio, ei olisi tarkoituksenmukaista määrittää tulevaa arvoa muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevassa analyysissa. Komissio kuitenkin toteaa, että vuoteen 2006 saakka So.Ge.A.AL oli tehnyt markkinointisopimukset pikemminkin Ryanairin kuin AMS:n kanssa. Tulevan arvon ei ole katsottu kattavan So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa vuosina 2002 ja 2003 tekemien markkinointisopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen saatavia tulevia hyötyjä. |
| --- | --- |

(449)

Komissio toteaa lopuksi, että Italia ei ole soveltanut tätä tulevan arvon menetelmää, jota Italia noudatti laatiessaan vuosien 2006 ja 2010 sopimusten kannattavuutta koskevaa ennakkoanalyysia, kun se harkitsi muiden lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta, vaikka markkinointisopimukset on tehty lentoaseman pitäjän kanssa. Italian perustelut tältä osin perustuvat siihen seikkaan, että muiden lentoyhtiöiden kuin Ryanairin sivustojen mahdollisten käyttäjien määrä on huomattavasti alhaisempi kuin ryanair.com:n. Kun otetaan huomioon niiden alhaisempi suosio, ei olisi tarkoituksenmukaista määrittää tulevaa arvoa muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevassa analyysissa. Komissio kuitenkin toteaa, että vuoteen 2006 saakka So.Ge.A.AL oli tehnyt markkinointisopimukset pikemminkin Ryanairin kuin AMS:n kanssa. Tulevan arvon ei ole katsottu kattavan So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa vuosina 2002 ja 2003 tekemien markkinointisopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen saatavia tulevia hyötyjä.

| (450) | Johdanto-osan 428–449 kappaleesta seuraa, että ainoa hyöty, jonka harkitseva markkinataloussijoittaja odottaisi saavansa markkinointipalvelusopimuksesta ja jonka hän ottaisi määrällisesti huomioon arvioidessaan, kannattaako tällainen sopimus tehdä yhdessä lentoasemapalvelusopimuksen kanssa, olisi markkinointipalvelujen mahdollinen myönteinen vaikutus matkustajamääriin kyseisissä sopimuksissa tarkoitetuilla lentoreiteillä niissä tarkoitettuna liikennöintiaikana. Komissio katsoo, että muut mahdolliset hyödyt ovat liian epävarmoja, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon määrällisesti. |
| --- | --- |

(450)

Johdanto-osan 428–449 kappaleesta seuraa, että ainoa hyöty, jonka harkitseva markkinataloussijoittaja odottaisi saavansa markkinointipalvelusopimuksesta ja jonka hän ottaisi määrällisesti huomioon arvioidessaan, kannattaako tällainen sopimus tehdä yhdessä lentoasemapalvelusopimuksen kanssa, olisi markkinointipalvelujen mahdollinen myönteinen vaikutus matkustajamääriin kyseisissä sopimuksissa tarkoitetuilla lentoreiteillä niissä tarkoitettuna liikennöintiaikana. Komissio katsoo, että muut mahdolliset hyödyt ovat liian epävarmoja, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon määrällisesti.

12.2.1.2.4   Lisäkustannusten ja lisätulojen arviointi

| (451) | Johdanto-osan 398–450 kappaleessa esitetyn perusteella komission on markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa i) analysoitava kukin lentoasemapalvelusopimus yhdessä mahdollisten markkinointisopimusten kanssa, myös silloin kun tällainen sopimus tehtiin AMS:n kanssa, ja ii) määriteltävä lisäkustannukset ja lisätulot, joita olisi voitu kohtuudella odottaa kustakin yhteisestä toimesta ottaen huomioon markkinointisopimusten vaikutukset odotettuihin kuormituskertoimiin. |
| --- | --- |

(451)

Johdanto-osan 398–450 kappaleessa esitetyn perusteella komission on markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa i) analysoitava kukin lentoasemapalvelusopimus yhdessä mahdollisten markkinointisopimusten kanssa, myös silloin kun tällainen sopimus tehtiin AMS:n kanssa, ja ii) määriteltävä lisäkustannukset ja lisätulot, joita olisi voitu kohtuudella odottaa kustakin yhteisestä toimesta ottaen huomioon markkinointisopimusten vaikutukset odotettuihin kuormituskertoimiin.

Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset

| (452) | So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset esitetään taulukossa 7:

  Taulukko 7


  So.Ge.A.AL:n lentoasemapalvelusopimukset Ryanairin kanssa







  Sopimus
  (allekirjoituspäivä) | Suunniteltu sopimuskausi |
| --- | --- | --- |
| Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus
  (22.6.2000) | 22.6.2000–21.6.2010 |
| Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus
  (25.1.2002) | 1.1.2002–31.12.2012 |
| Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus
  (1.9.2003) | 1.9.2003–1.9.2014 |
| Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus
  (3.4.2006) | 1.1.2006–31.12.2010 |
| Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus
  (20.10.2010) | 1.1.2010–31.12.2013 |

(452)

So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa tehdyt lentoasemapalvelusopimukset esitetään taulukossa 7:

Taulukko 7

So.Ge.A.AL:n lentoasemapalvelusopimukset Ryanairin kanssa

Sopimus

(allekirjoituspäivä)

Suunniteltu sopimuskausi

Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus

(22.6.2000)

22.6.2000–21.6.2010

Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus

(25.1.2002)

1.1.2002–31.12.2012

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus

(1.9.2003)

1.9.2003–1.9.2014

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus

(3.4.2006)

1.1.2006–31.12.2010

Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus

(20.10.2010)

1.1.2010–31.12.2013

| (453) | Italia toteaa, että So.Ge.A.AL on laatinut useita liiketoimintasuunnitelmia, jotka koskevat lentoaseman yleistä kehitystä eri ajankohtina vuosien 2000 ja 2010 välillä. Näihin liiketoimintasuunnitelmiin kuuluvat matkustajamääriä ja tuloja koskevat ennakkoarviot sekä joitakin kustannustietoja. Yksikään näistä liiketoimintasuunnitelmista ei liity erityisesti So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden tai AMS:n kanssa tekemään tiettyyn sopimukseen. Ne eivät myöskään kata So.Ge.A.AL:n ja näiden lentoyhtiöiden välisten sopimusten koko voimassaoloaikaa. |
| --- | --- |

(453)

Italia toteaa, että So.Ge.A.AL on laatinut useita liiketoimintasuunnitelmia, jotka koskevat lentoaseman yleistä kehitystä eri ajankohtina vuosien 2000 ja 2010 välillä. Näihin liiketoimintasuunnitelmiin kuuluvat matkustajamääriä ja tuloja koskevat ennakkoarviot sekä joitakin kustannustietoja. Yksikään näistä liiketoimintasuunnitelmista ei liity erityisesti So.Ge.A.AL:n Algheron lentoasemalla liikennöivien lentoyhtiöiden tai AMS:n kanssa tekemään tiettyyn sopimukseen. Ne eivät myöskään kata So.Ge.A.AL:n ja näiden lentoyhtiöiden välisten sopimusten koko voimassaoloaikaa.

| (454) | Kuten edellä on esitetty, Italia laati Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan rekonstruoidun ennakkoanalyysin, joka perustui lisäkustannuksiin ja lisätuloihin, joita So.Ge.A.AL:n asemassa oleva markkinataloussijoittaja olisi voinut kohtuudella odottaa kunkin sopimuksen tekohetkellä tarkasteltavalla ajanjaksolla eli vuosina 2000–2010, kuten taulukosta 8 ilmenee. Näiden analyysien perusteella So.Ge.A.AL olisi voinut kohtuudella odottaa, että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset ovat lentoasemalle kannattavia niiden tekohetkellä. |
| --- | --- |

(454)

Kuten edellä on esitetty, Italia laati Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan rekonstruoidun ennakkoanalyysin, joka perustui lisäkustannuksiin ja lisätuloihin, joita So.Ge.A.AL:n asemassa oleva markkinataloussijoittaja olisi voinut kohtuudella odottaa kunkin sopimuksen tekohetkellä tarkasteltavalla ajanjaksolla eli vuosina 2000–2010, kuten taulukosta 8 ilmenee. Näiden analyysien perusteella So.Ge.A.AL olisi voinut kohtuudella odottaa, että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset ovat lentoasemalle kannattavia niiden tekohetkellä.

| (455) | So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmaa on käytetty vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten odotettua kannattavuutta koskevassa rekonstruoidussa analyysissa. Vuosien 2004 ja 2009 liiketoimintasuunnitelmia on puolestaan käytetty vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten rekonstruoidussa analyysissa. |
| --- | --- |

(455)

So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmaa on käytetty vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten odotettua kannattavuutta koskevassa rekonstruoidussa analyysissa. Vuosien 2004 ja 2009 liiketoimintasuunnitelmia on puolestaan käytetty vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten rekonstruoidussa analyysissa.

| (456) | So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmista ei kuitenkaan ole ollut mahdollista päätellä Ryanairin kanssa tehtyyn jokaiseen sopimukseen liittyviä kaikkia lisätuloja ja lisäkustannuksia. Niiden lisätulojen ja lisäkustannusten osalta, joita ei ole voitu päätellä liiketoimintasuunnitelmasta, Italia perusti So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa tekemien sopimusten lisätuloja koskevan analyysinsa lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten määräyksiin. |
| --- | --- |

(456)

So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmista ei kuitenkaan ole ollut mahdollista päätellä Ryanairin kanssa tehtyyn jokaiseen sopimukseen liittyviä kaikkia lisätuloja ja lisäkustannuksia. Niiden lisätulojen ja lisäkustannusten osalta, joita ei ole voitu päätellä liiketoimintasuunnitelmasta, Italia perusti So.Ge.A.AL:n Ryanairin kanssa tekemien sopimusten lisätuloja koskevan analyysinsa lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten määräyksiin.

| (457) | Taulukossa 8 esitetään Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot, jotka perustuvat vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevaan raporttiin. Se seikka, että kyseiset nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia, vahvistaisi sen, että sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli lentoaseman pitäjän kannalta järkevää.

  Taulukko 8


  Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot – vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti
   (108)







  Sopimus | Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (109) |
| --- | --- | --- |
| Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus | [4–8] (110) |
| Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus | [3–6] |
| Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus | [9–12] |
| Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus | [6–9] |
| Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus | [9–12] |

(457)

Taulukossa 8 esitetään Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot, jotka perustuvat vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevaan raporttiin. Se seikka, että kyseiset nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia, vahvistaisi sen, että sopimusten tekeminen Ryanairin kanssa oli lentoaseman pitäjän kannalta järkevää.

Taulukko 8

Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot – vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti
   (108)

Sopimus

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (109)

Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus

[4–8] (110)

Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus

[3–6]

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus

[9–12]

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus

[6–9]

Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus

[9–12]

| (458) | Johdanto-osan 459–471 kappaleessa on esitetty huomioon otetut oletukset rekonstruoitua kannattavuusanalyysia sovellettaessa. |
| --- | --- |

(458)

Johdanto-osan 459–471 kappaleessa on esitetty huomioon otetut oletukset rekonstruoitua kannattavuusanalyysia sovellettaessa.

i)   Ilmailuun liittyvät tulot

| (459) | Italia otti huomioon ilmailuun liittyvät eri tulot, erityisesti laskeutumismaksuista, maahuolintamaksuista ja lipunmyynnistä saadut tulot. Lentoasemapalvelusopimuksissa määrättyjä maksuja käytettiin mahdollisuuksien mukaan. Jos maksuja ei ollut yksilöity lentoasemapalvelusopimuksissa, oletukset perustuivat Ryanairin toimittamiin laskutietoihin. Italia kuitenkin selitti, että Ryanairin maksuja koskevat laskutiedot ovat So.Ge.A.AL:n kaikista lentoasemapalveluista, paitsi maahuolinnasta, perittävien julkistettujen maksujen mukaisia. Ryanairille myönnettiin alennusta maahuolintamaksuista; alennus kuvaa lentoliikenteen harjoittajien toiminnan laajuutta lentoasemalla ja se ilmenee lentoasemapalvelusopimuksista. |
| --- | --- |

(459)

Italia otti huomioon ilmailuun liittyvät eri tulot, erityisesti laskeutumismaksuista, maahuolintamaksuista ja lipunmyynnistä saadut tulot. Lentoasemapalvelusopimuksissa määrättyjä maksuja käytettiin mahdollisuuksien mukaan. Jos maksuja ei ollut yksilöity lentoasemapalvelusopimuksissa, oletukset perustuivat Ryanairin toimittamiin laskutietoihin. Italia kuitenkin selitti, että Ryanairin maksuja koskevat laskutiedot ovat So.Ge.A.AL:n kaikista lentoasemapalveluista, paitsi maahuolinnasta, perittävien julkistettujen maksujen mukaisia. Ryanairille myönnettiin alennusta maahuolintamaksuista; alennus kuvaa lentoliikenteen harjoittajien toiminnan laajuutta lentoasemalla ja se ilmenee lentoasemapalvelusopimuksista.

| (460) | Laskeakseen ilmailuun liittyvät lisätulot So.Ge.A.AL täydensi Ryanairin lentoasemapalvelusopimusten matkustajia ja rotaatioita koskevia tietoja liiketoimintasuunnitelmien tiedoilla. |
| --- | --- |

(460)

Laskeakseen ilmailuun liittyvät lisätulot So.Ge.A.AL täydensi Ryanairin lentoasemapalvelusopimusten matkustajia ja rotaatioita koskevia tietoja liiketoimintasuunnitelmien tiedoilla.

| (461) | Vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimuksissa ei esitetty liikennemääräennusteita. Näin ollen vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten analyysin perustana olevat liikennemääräennusteet on otettu So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmasta, joka sisälsi lentoaseman liikennemääräennusteet Ryanairin osalta. Vaikka vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksissa määrättiin tietyistä Ryanairin liikennemäärää koskevista tavoitteista, Italia selitti, että nämä tavoitteet eivät vastaa So.Ge.A.AL:n odotuksia Ryanairin kokonaisliikennemäärästä lentoasemalla. So.Ge.A.AL katsoi pikemminkin, että tavoitteet olivat Ryanairin sopimukseen liittyviä vähimmäisvelvoitteita. Näin ollen vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten liikennemääräennusteet perustuivat So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmiin, joiden tekohetki on mahdollisimman lähellä vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten tekohetkeä (toisin sanoen liikennemääräennusteet perustuivat So.Ge.A.AL:n vuosien 2004 ja 2009 liiketoimintasuunnitelmiin). |
| --- | --- |

(461)

Vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimuksissa ei esitetty liikennemääräennusteita. Näin ollen vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimusten analyysin perustana olevat liikennemääräennusteet on otettu So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmasta, joka sisälsi lentoaseman liikennemääräennusteet Ryanairin osalta. Vaikka vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksissa määrättiin tietyistä Ryanairin liikennemäärää koskevista tavoitteista, Italia selitti, että nämä tavoitteet eivät vastaa So.Ge.A.AL:n odotuksia Ryanairin kokonaisliikennemäärästä lentoasemalla. So.Ge.A.AL katsoi pikemminkin, että tavoitteet olivat Ryanairin sopimukseen liittyviä vähimmäisvelvoitteita. Näin ollen vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten liikennemääräennusteet perustuivat So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmiin, joiden tekohetki on mahdollisimman lähellä vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten tekohetkeä (toisin sanoen liikennemääräennusteet perustuivat So.Ge.A.AL:n vuosien 2004 ja 2009 liiketoimintasuunnitelmiin).

| (462) | Kun otetaan huomioon, että So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmat eivät kata koko sopimuskautta lentoyhtiöiden kanssa, ja jotta kannattavuusanalyysi kattaisi Ryanairin sopimusten koko voimassaoloajan, lentoliikennettä (rotaatioita) ja lähteviä matkustajia koskevia ennusteita on laadittu kahdessa vaiheessa niille vuosille, joita liiketoimintasuunnitelmat eivät kata. Ensiksi Ryanairin rotaatiomäärät ennustettiin päivittämällä liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt edellisen vuoden rotaatiomäärät, kun rotaatiomäärän oletetaan kasvavan vuosittain 19 prosenttia. Tämä kasvukerroin perustuu vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelman keskimääräiseen odotettuun kasvuun vuosina 2004–2006. Toiseksi lähtevien matkustajien määrä loppujaksolle saatiin vuotuisesta matkustajapaikkojen lukumäärästä, joka puolestaan johdettiin rotaatiomäärästä, kun oletetaan, että kuormituskerroin on 82 prosenttia, toisin sanoen Ryanairin koko verkon kattava keskimääräinen kuormituskerroin sopimusten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(462)

Kun otetaan huomioon, että So.Ge.A.AL:n liiketoimintasuunnitelmat eivät kata koko sopimuskautta lentoyhtiöiden kanssa, ja jotta kannattavuusanalyysi kattaisi Ryanairin sopimusten koko voimassaoloajan, lentoliikennettä (rotaatioita) ja lähteviä matkustajia koskevia ennusteita on laadittu kahdessa vaiheessa niille vuosille, joita liiketoimintasuunnitelmat eivät kata. Ensiksi Ryanairin rotaatiomäärät ennustettiin päivittämällä liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt edellisen vuoden rotaatiomäärät, kun rotaatiomäärän oletetaan kasvavan vuosittain 19 prosenttia. Tämä kasvukerroin perustuu vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelman keskimääräiseen odotettuun kasvuun vuosina 2004–2006. Toiseksi lähtevien matkustajien määrä loppujaksolle saatiin vuotuisesta matkustajapaikkojen lukumäärästä, joka puolestaan johdettiin rotaatiomäärästä, kun oletetaan, että kuormituskerroin on 82 prosenttia, toisin sanoen Ryanairin koko verkon kattava keskimääräinen kuormituskerroin sopimusten tekohetkellä.

ii)   Muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot

| (463) | Muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat oletukset perustuvat So.Ge.A.AL:n mahdollisimman lähellä kunkin lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkeä laatimiin liiketoimintasuunnitelmiin, kuten taulukosta 9 ilmenee:

  Taulukko 9


  Odotettuja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat oletukset








  Sopimus | Muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot lähtevää matkustajaa kohti
  (euroa) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus | 1,96–2,38 | Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma |
| Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus | 2,17–2,38 | Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma |
| Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus | 2,17–2,38 | Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma |
| Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus | 4,31–4,64 | Vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelma |
| Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus | 6,02–6,47 | Vuoden 2009 liiketoimintasuunnitelma |

(463)

Muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat oletukset perustuvat So.Ge.A.AL:n mahdollisimman lähellä kunkin lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkeä laatimiin liiketoimintasuunnitelmiin, kuten taulukosta 9 ilmenee:

Taulukko 9

Odotettuja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat oletukset

Sopimus

Muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot lähtevää matkustajaa kohti

(euroa)

Lähde

Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus

1,96–2,38

Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus

2,17–2,38

Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus

2,17–2,38

Vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus

4,31–4,64

Vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus

6,02–6,47

Vuoden 2009 liiketoimintasuunnitelma

| (464) | Kunkin lentoasemapalvelusopimuksen – jota kyseiset liiketoimintasuunnitelmat eivät kata – voimassaoloaikana viimeistä saatavilla olevaa ennustetta muuhun kuin ilmailuun liittyvistä tuloista lähtevää matkustajaa kohden on kunakin vuonna siirretty, kunnes sopimuksen voimassaolo päättyy. Esimerkiksi vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmassa viimeinen vuosi, jonka osalta ennuste on saatavilla, on vuosi 2006. Liiketoimintasuunnitelman mukaan vuonna 2006 muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot olivat lähtevää matkustajaa kohden 2,38 euroa. Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksen kunakin jäljellä olevana vuonna muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen lähtevää matkustajaa kohden oletetaan pysyvän samana. |
| --- | --- |

(464)

Kunkin lentoasemapalvelusopimuksen – jota kyseiset liiketoimintasuunnitelmat eivät kata – voimassaoloaikana viimeistä saatavilla olevaa ennustetta muuhun kuin ilmailuun liittyvistä tuloista lähtevää matkustajaa kohden on kunakin vuonna siirretty, kunnes sopimuksen voimassaolo päättyy. Esimerkiksi vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmassa viimeinen vuosi, jonka osalta ennuste on saatavilla, on vuosi 2006. Liiketoimintasuunnitelman mukaan vuonna 2006 muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot olivat lähtevää matkustajaa kohden 2,38 euroa. Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksen kunakin jäljellä olevana vuonna muuhun kuin ilmailuun liittyvien tulojen lähtevää matkustajaa kohden oletetaan pysyvän samana.

iii)   Lisäkustannukset

| (465) | Koska odotettuja Ryanairin palveluihin liittyviä lisäkustannuksia koskevia tietoja ei ollut saatavilla kunkin lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä, Italia arvioi lisäkustannukset lentoaseman toimintakustannusten ja matkustajien määrän välisen suhteen perusteella. |
| --- | --- |

(465)

Koska odotettuja Ryanairin palveluihin liittyviä lisäkustannuksia koskevia tietoja ei ollut saatavilla kunkin lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä, Italia arvioi lisäkustannukset lentoaseman toimintakustannusten ja matkustajien määrän välisen suhteen perusteella.

| (466) | Regressiomenetelmää sovellettiin sen määrittämiseksi, miten toimintakustannukset vaihtelevat matkustajamäärien muuttuessa, jotta voitaisiin arvioida lisäkustannukset, joita So.Ge.A.AL olisi kohtuudella voinut odottaa Ryanairin kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää, minkälaisia vaikutuksia lentoaseman matkustajamäärien muutoksella on lentoaseman toimintakustannuksiin. Toisessa vaiheessa arvioitiin Ryanairin sopimuksista aiheutuvia lisätoimintakustannuksia ensimmäisen vaiheen tulosten sekä Ryanairin matkustajamääräennusteiden perusteella. |
| --- | --- |

(466)

Regressiomenetelmää sovellettiin sen määrittämiseksi, miten toimintakustannukset vaihtelevat matkustajamäärien muuttuessa, jotta voitaisiin arvioida lisäkustannukset, joita So.Ge.A.AL olisi kohtuudella voinut odottaa Ryanairin kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää, minkälaisia vaikutuksia lentoaseman matkustajamäärien muutoksella on lentoaseman toimintakustannuksiin. Toisessa vaiheessa arvioitiin Ryanairin sopimuksista aiheutuvia lisätoimintakustannuksia ensimmäisen vaiheen tulosten sekä Ryanairin matkustajamääräennusteiden perusteella.

| (467) | Arvioinnissa otettiin huomioon seuraavat seikat:






  a) | lisähenkilöstökustannukset |
| --- | --- | --- |

(467)

Arvioinnissa otettiin huomioon seuraavat seikat:

a)

lisähenkilöstökustannukset

| b) | tavaroihin ja palveluihin, turvallisuuteen, varastoihin ja materiaaleihin liittyvät lisäkustannukset |
| --- | --- |

b)

tavaroihin ja palveluihin, turvallisuuteen, varastoihin ja materiaaleihin liittyvät lisäkustannukset

| c) | uusien reittien kannustinmaksut, markkinointimaksut ja/tai tulospalkkiot Ryanairille tai AMS:lle |
| --- | --- |

c)

uusien reittien kannustinmaksut, markkinointimaksut ja/tai tulospalkkiot Ryanairille tai AMS:lle

| d) | toimilupakustannukset. |
| --- | --- |

d)

toimilupakustannukset.

| (468) | Henkilöstökustannukset: So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmaan sisältyy Ryanairin kanssa tehdyistä sopimuksista aiheutuvat lisähenkilöstökustannukset vuoteen 2006 asti. Näin ollen vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimuksia arvioitaessa lisähenkilöstökustannuksia koskevat tiedot on saatu So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmasta. Vuosien 2004 ja 2006 liiketoimintasuunnitelmissa ei kuitenkaan ole tietoja lisäkustannuksista. Vuoden 2006 jälkeen Ryanairin sopimuksista aiheutuvien lisähenkilöstökustannusten arvioimiseksi tehtiin lentoasemien henkilöstön kokonaiskustannuksia koskeviin tietoihin perustuva tilastoanalyysi matkustajamäärien muutosten mukaan vaihtelevien kustannusten osuuden määrittämiseksi (111). Lisähenkilöstökustannuksia koskeva arvio perustui regressiotuloksiin sekä Ryanairin ennustettuun matkustajamäärän. |
| --- | --- |

(468)

Henkilöstökustannukset: So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmaan sisältyy Ryanairin kanssa tehdyistä sopimuksista aiheutuvat lisähenkilöstökustannukset vuoteen 2006 asti. Näin ollen vuosien 2000, 2002 ja 2003 lentoasemapalvelusopimuksia arvioitaessa lisähenkilöstökustannuksia koskevat tiedot on saatu So.Ge.A.AL:n vuoden 2000 liiketoimintasuunnitelmasta. Vuosien 2004 ja 2006 liiketoimintasuunnitelmissa ei kuitenkaan ole tietoja lisäkustannuksista. Vuoden 2006 jälkeen Ryanairin sopimuksista aiheutuvien lisähenkilöstökustannusten arvioimiseksi tehtiin lentoasemien henkilöstön kokonaiskustannuksia koskeviin tietoihin perustuva tilastoanalyysi matkustajamäärien muutosten mukaan vaihtelevien kustannusten osuuden määrittämiseksi (111). Lisähenkilöstökustannuksia koskeva arvio perustui regressiotuloksiin sekä Ryanairin ennustettuun matkustajamäärän.

| (469) | Muut kustannukset: Vastaavasti regressioanalyysin avulla arvioitiin tavaroihin ja materiaaleihin (112), palveluihin (113), turvallisuuteen ja varastoihin liittyvät lisäkustannukset, sillä näitä kustannuksia ei ole mainittu liiketoimintasuunnitelmissa. Uusien reittien kannustimet, markkinointimaksut ja/tai Ryanairille maksettavat tulospalkkiot on sisällytetty lentoasemalle aiheutuviin kustannuksiin. Ylimääräiset toimilupakustannukset (114) ovat perustuneet lentoaseman yksikkökohtaisiin kustannuksiin kerrottuna Ryanairin liikennemääräennusteilla. |
| --- | --- |

(469)

Muut kustannukset: Vastaavasti regressioanalyysin avulla arvioitiin tavaroihin ja materiaaleihin (112), palveluihin (113), turvallisuuteen ja varastoihin liittyvät lisäkustannukset, sillä näitä kustannuksia ei ole mainittu liiketoimintasuunnitelmissa. Uusien reittien kannustimet, markkinointimaksut ja/tai Ryanairille maksettavat tulospalkkiot on sisällytetty lentoasemalle aiheutuviin kustannuksiin. Ylimääräiset toimilupakustannukset (114) ovat perustuneet lentoaseman yksikkökohtaisiin kustannuksiin kerrottuna Ryanairin liikennemääräennusteilla.

| (470) | Italian mukaan So.Ge.A.AL:n tavoitteena ei ollut uudesta matkustajaterminaalista aiheutuvien kustannusten kattaminen Ryanairin suorittamilla maksuilla. Toisin sanoen uuden terminaalin investointikustannukset eivät johdu Ryanairin sopimuksista eivätkä ne siten ole osa lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(470)

Italian mukaan So.Ge.A.AL:n tavoitteena ei ollut uudesta matkustajaterminaalista aiheutuvien kustannusten kattaminen Ryanairin suorittamilla maksuilla. Toisin sanoen uuden terminaalin investointikustannukset eivät johdu Ryanairin sopimuksista eivätkä ne siten ole osa lisäkustannuksia.

| (471) | Markkinointimaksut AMS:lle on otettu huomioon lentoaseman kustannuksina. Samanaikaisesti ”tuleva arvo” lisättiin lentoaseman tuloksi kattamaan markkinointipalvelusopimuksista ja lentoasemapalvelusopimuksista saatavat hyödyt, joita Italian mielestä syntyy vielä markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeenkin. ”Tuleva arvo” lasketaan käyttämällä samaa Ryanairin soveltamaa lähestymistapaa, joka on esitetty johdanto-osan 443–446 kappaleessa. |
| --- | --- |

(471)

Markkinointimaksut AMS:lle on otettu huomioon lentoaseman kustannuksina. Samanaikaisesti ”tuleva arvo” lisättiin lentoaseman tuloksi kattamaan markkinointipalvelusopimuksista ja lentoasemapalvelusopimuksista saatavat hyödyt, joita Italian mielestä syntyy vielä markkinointipalvelusopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeenkin. ”Tuleva arvo” lasketaan käyttämällä samaa Ryanairin soveltamaa lähestymistapaa, joka on esitetty johdanto-osan 443–446 kappaleessa.

| (472) | Taulukossa 10 esitetään nettonykyarvot kassavirroille (115), joita olisi voitu odottaa Ryanairin sopimuksista johdanto-osan 459–471 kappaleessa esitettyjen oletusten perusteella.

  Taulukko 10


  Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot – vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti








  Sopimus
  (allekirjoituspäivä) | Suunniteltu sopimuskausi | Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (116) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus
  (22.6.2000) | 22.6.2000–21.6.2010 | [4–8] |
| Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus
  (25.1.2002) | 1.1.2002–31.12.2012 | [3–6] |
| Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus
  (1.9.2003) | 1.9.2003–1.9.2014 | [9–12] |
| Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus
  (3.4.2006) | 1.1.2006–31.12.2010 | [6–9] |
| Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus
  (20.10.2010) | 1.1.2010–31.12.2013 | [9–12] |

(472)

Taulukossa 10 esitetään nettonykyarvot kassavirroille (115), joita olisi voitu odottaa Ryanairin sopimuksista johdanto-osan 459–471 kappaleessa esitettyjen oletusten perusteella.

Taulukko 10

Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot – vuoden 2014 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti

Sopimus

(allekirjoituspäivä)

Suunniteltu sopimuskausi

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (116)

Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus

(22.6.2000)

22.6.2000–21.6.2010

[4–8]

Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus

(25.1.2002)

1.1.2002–31.12.2012

[3–6]

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus

(1.9.2003)

1.9.2003–1.9.2014

[9–12]

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus

(3.4.2006)

1.1.2006–31.12.2010

[6–9]

Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus

(20.10.2010)

1.1.2010–31.12.2013

[9–12]

| (473) | Komissio ottaa huomioon, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuusanalyysia sovellettaessa Italia katsoi, että vuoden 2006 sopimuksen kesto oli pikemminkin kymmenen vuotta ja vuoden 2010 sopimuksen yhdeksän vuotta eikä se ajanjakso, jona sopimusta oli alun perin tarkoitus soveltaa, eli vuoden 2006 sopimuksen osalta viisi ja vuoden 2010 sopimuksen osalta neljä vuotta. Italia toimitti kuitenkin komissiolle myös kannattavuusanalyysin tulokset, kun otettiin huomioon vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten alkuperäinen kesto, sellaisena kuin se oli täsmällisesti määritelty näissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

(473)

Komissio ottaa huomioon, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuusanalyysia sovellettaessa Italia katsoi, että vuoden 2006 sopimuksen kesto oli pikemminkin kymmenen vuotta ja vuoden 2010 sopimuksen yhdeksän vuotta eikä se ajanjakso, jona sopimusta oli alun perin tarkoitus soveltaa, eli vuoden 2006 sopimuksen osalta viisi ja vuoden 2010 sopimuksen osalta neljä vuotta. Italia toimitti kuitenkin komissiolle myös kannattavuusanalyysin tulokset, kun otettiin huomioon vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten alkuperäinen kesto, sellaisena kuin se oli täsmällisesti määritelty näissä sopimuksissa.

| (474) | Puolustuksessaan Italia väitti, että Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL:llä oli kohtuulliset odotukset siitä, että nämä uusittaisiin samankaltaisin ehdoin. So.Ge.A.AL odotti, että tämä sopimus uusittaisiin samankaltaisin ehdoin, erityisesti kun otetaan huomioon vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksen nimenomainen määräys, jonka mukaan sopimuksen voimassaoloa voitaisiin jatkaa vielä viidellä vuodella 1 päivään tammikuuta 2016 saakka. Vastaavasti vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksen odotettiin kattavan 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajan, ja sen voimassaoloa odotettiin voitavan jatkaa vielä viidellä vuodella 31 päivään joulukuuta 2018 saakka. |
| --- | --- |

(474)

Puolustuksessaan Italia väitti, että Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL:llä oli kohtuulliset odotukset siitä, että nämä uusittaisiin samankaltaisin ehdoin. So.Ge.A.AL odotti, että tämä sopimus uusittaisiin samankaltaisin ehdoin, erityisesti kun otetaan huomioon vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksen nimenomainen määräys, jonka mukaan sopimuksen voimassaoloa voitaisiin jatkaa vielä viidellä vuodella 1 päivään tammikuuta 2016 saakka. Vastaavasti vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksen odotettiin kattavan 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajan, ja sen voimassaoloa odotettiin voitavan jatkaa vielä viidellä vuodella 31 päivään joulukuuta 2018 saakka.

| (475) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. |
| --- | --- |

(475)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.

| (476) | Ensinnäkin vuosien 2006 ja 2010 sopimuksissa ei määrätä sopimusten automaattisesta jatkamisesta niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(476)

Ensinnäkin vuosien 2006 ja 2010 sopimuksissa ei määrätä sopimusten automaattisesta jatkamisesta niiden voimassaolon päättymisen jälkeen.

| (477) | Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksessa pikemminkin määrätään, että So.Ge.A.AL voi sopimusten voimassaolon päätyttyä neuvotella uudelleen sopivasta lentoasemapalvelupaketista Ryanairin kanssa toiselle viisivuotiskaudelle, mikäli tietyt ehdot täyttyvät, erityisesti lentoyhtiön on täytettävä markkinointipalveluun liittyvät velvoitteensa täysimääräisesti ja So.Ge.A.AL:n on saatava toimilupa jatkaa lentoasematoimintaa 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen. Komissio katsoo, että pelkästään kyseisen määräyksen perusteella So.Ge.A.AL ei voinut vuonna 2006 luottaa sopimuksen voimassaolon jatkumiseen. Varsinkaan jatkumiseen samankaltaisin ehdoin ei voitu luottaa, koska tällaisen voimassaolon jatkuminen oli pelkästään hypoteettista ja se riippui erityisesti Ryanairin halukkuudesta hyväksyä se. Edellä mainittu määräys ei velvoita Ryanairia tekemään uutta sopimusta lentoaseman pitäjän kanssa eikä siinä taata, että kumpikin osapuoli noudattaa kyseisiä ehtoja erityisesti, kun otetaan huomioon, ettei tuolloin suinkaan ollut varmaa, että kattava toimilupa myönnettäisiin lentoaseman pitäjälle. |
| --- | --- |

(477)

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimuksessa pikemminkin määrätään, että So.Ge.A.AL voi sopimusten voimassaolon päätyttyä neuvotella uudelleen sopivasta lentoasemapalvelupaketista Ryanairin kanssa toiselle viisivuotiskaudelle, mikäli tietyt ehdot täyttyvät, erityisesti lentoyhtiön on täytettävä markkinointipalveluun liittyvät velvoitteensa täysimääräisesti ja So.Ge.A.AL:n on saatava toimilupa jatkaa lentoasematoimintaa 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen. Komissio katsoo, että pelkästään kyseisen määräyksen perusteella So.Ge.A.AL ei voinut vuonna 2006 luottaa sopimuksen voimassaolon jatkumiseen. Varsinkaan jatkumiseen samankaltaisin ehdoin ei voitu luottaa, koska tällaisen voimassaolon jatkuminen oli pelkästään hypoteettista ja se riippui erityisesti Ryanairin halukkuudesta hyväksyä se. Edellä mainittu määräys ei velvoita Ryanairia tekemään uutta sopimusta lentoaseman pitäjän kanssa eikä siinä taata, että kumpikin osapuoli noudattaa kyseisiä ehtoja erityisesti, kun otetaan huomioon, ettei tuolloin suinkaan ollut varmaa, että kattava toimilupa myönnettäisiin lentoaseman pitäjälle.

| (478) | Komissio katsoo, että vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksessa sopimuksen voimassaolon mahdollinen jatkaminen on vieläkin epävarmempaa. Sopimuksen 2 artiklan – voimassaolo – mukaan ”sopimuksen voimassaoloa voidaan jatkaa vielä viidellä vuodella sopimuksessa esitetyin ehdoin tai siten kuin osapuolet ovat sitä muuttaneet edellyttäen, että molemmat osapuolet ovat etukäteen antaneet kirjallisen suostumuksensa vähintään kuusi kuukautta ennen alkuperäisen voimassaoloajan päättymistä. (...) Osapuolten on neuvoteltava tämän sopimuksen mahdollisesta uusimisesta vähintään kuusi kuukautta ennen lisäkauden päättymistä.” Näin ollen on ilmeistä, että osapuolten olisi pitänyt neuvotella sopimuksen mahdollisen voimassaolon jatkamisesta, eikä So.Ge.A.AL näin ollen voinut olettaa sitä vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(478)

Komissio katsoo, että vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksessa sopimuksen voimassaolon mahdollinen jatkaminen on vieläkin epävarmempaa. Sopimuksen 2 artiklan – voimassaolo – mukaan ”sopimuksen voimassaoloa voidaan jatkaa vielä viidellä vuodella sopimuksessa esitetyin ehdoin tai siten kuin osapuolet ovat sitä muuttaneet edellyttäen, että molemmat osapuolet ovat etukäteen antaneet kirjallisen suostumuksensa vähintään kuusi kuukautta ennen alkuperäisen voimassaoloajan päättymistä. (...) Osapuolten on neuvoteltava tämän sopimuksen mahdollisesta uusimisesta vähintään kuusi kuukautta ennen lisäkauden päättymistä.” Näin ollen on ilmeistä, että osapuolten olisi pitänyt neuvotella sopimuksen mahdollisen voimassaolon jatkamisesta, eikä So.Ge.A.AL näin ollen voinut olettaa sitä vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä.

| (479) | Toiseksi komissio toteaa, että asiakirja-aineistossa on näyttöä siitä, että sopimussuhde lentoyhtiön kanssa oli vaarassa vuonna 2009 So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten jännitteiden vuoksi. Tuolloin Ryanair oli asettanut lisäsopimuksen tekemisen ehdoksi sille, että se jatkaisi toimintaansa Algheron lentoasemalla. Italian toimittamista So.Ge.A.AL:n hallituksen 7 päivänä heinäkuuta 2009, 9 päivänä syyskuuta 2009 ja 23 päivänä helmikuuta 2010 päivätyistä pöytäkirjoista käy ilmi, että lentoaseman pitäjän tekemässä päätöksessä allekirjoittaa Ryanairin kanssa uusi lentoasemapalvelusopimus viideksi vuodeksi otettiin huomioon se seikka, että jälkimmäisessä sopimuksessa ei määrätty sopimuksen ennenaikaisen päättämisen seuraamuksista. Erityisesti on huomattava, että






  — | Ryanair oli voimakkaasti vaatinut lisäsopimuksen tekemistä, mikä johtaa varmasti yhteismarkkinointitukien arvon nousuun. Jollei tällaista sopimusta allekirjoiteta välittömästi, lentoliikenteen harjoittaja lopettaisi kaikkien reittien liikennöinnin Algheron lentoasemalta (117); |
| --- | --- | --- |

(479)

Toiseksi komissio toteaa, että asiakirja-aineistossa on näyttöä siitä, että sopimussuhde lentoyhtiön kanssa oli vaarassa vuonna 2009 So.Ge.A.AL:n ja Ryanairin välisten jännitteiden vuoksi. Tuolloin Ryanair oli asettanut lisäsopimuksen tekemisen ehdoksi sille, että se jatkaisi toimintaansa Algheron lentoasemalla. Italian toimittamista So.Ge.A.AL:n hallituksen 7 päivänä heinäkuuta 2009, 9 päivänä syyskuuta 2009 ja 23 päivänä helmikuuta 2010 päivätyistä pöytäkirjoista käy ilmi, että lentoaseman pitäjän tekemässä päätöksessä allekirjoittaa Ryanairin kanssa uusi lentoasemapalvelusopimus viideksi vuodeksi otettiin huomioon se seikka, että jälkimmäisessä sopimuksessa ei määrätty sopimuksen ennenaikaisen päättämisen seuraamuksista. Erityisesti on huomattava, että

—

Ryanair oli voimakkaasti vaatinut lisäsopimuksen tekemistä, mikä johtaa varmasti yhteismarkkinointitukien arvon nousuun. Jollei tällaista sopimusta allekirjoiteta välittömästi, lentoliikenteen harjoittaja lopettaisi kaikkien reittien liikennöinnin Algheron lentoasemalta (117);

| — | keskusteltiin asiakirjasta, jossa kuvataan Ryanairin kanssa tehtyjen järjestelyjen kehitystä ja nykyisiä suhteita lentoyhtiöön sekä esitetään toimenpiteet, joita Ryanairin mielestä pitäisi seuraavaksi toteuttaa. Näihin kuuluvat EU:n sisäisten lentojen peruuttaminen tai niiden määrän vähentäminen ja niiden korvaaminen kansallisilla reiteillä (118); |
| --- | --- |

—

keskusteltiin asiakirjasta, jossa kuvataan Ryanairin kanssa tehtyjen järjestelyjen kehitystä ja nykyisiä suhteita lentoyhtiöön sekä esitetään toimenpiteet, joita Ryanairin mielestä pitäisi seuraavaksi toteuttaa. Näihin kuuluvat EU:n sisäisten lentojen peruuttaminen tai niiden määrän vähentäminen ja niiden korvaaminen kansallisilla reiteillä (118);

| — | hallitus tiedusteli mahdollista neuvotteluvaraa Ryanairin sopimussuhteen osalta, kun otetaan huomioon, että osakkeenomistajat eivät olleet valtuuttaneet hallitusta irtisanomaan lentoliikenteen harjoittajan kanssa tehtyä sopimusta (119). |
| --- | --- |

—

hallitus tiedusteli mahdollista neuvotteluvaraa Ryanairin sopimussuhteen osalta, kun otetaan huomioon, että osakkeenomistajat eivät olleet valtuuttaneet hallitusta irtisanomaan lentoliikenteen harjoittajan kanssa tehtyä sopimusta (119).

| (480) | So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien 26 päivänä lokakuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että yhtiö harkitsi vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimuksen irtisanomista ennen sen voimassaolon päättymistä ja että tämä johti pitkiin keskusteluihin osakkeenomistajien keskuudessa. |
| --- | --- |

(480)

So.Ge.A.AL:n osakkeenomistajien 26 päivänä lokakuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että yhtiö harkitsi vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimuksen irtisanomista ennen sen voimassaolon päättymistä ja että tämä johti pitkiin keskusteluihin osakkeenomistajien keskuudessa.

| (481) | Tämän perusteella komissio toteaa, että ajankohtana, jona vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimukset tehtiin Ryanairin kanssa, So.Ge.A.AL ei voinut odottaa, että näiden sopimusten voimassaoloa jatketaan, tai ei ainakaan voinut odottaa, että niiden voimassaoloa jatketaan samoin sopimusehdoin. |
| --- | --- |

(481)

Tämän perusteella komissio toteaa, että ajankohtana, jona vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimukset tehtiin Ryanairin kanssa, So.Ge.A.AL ei voinut odottaa, että näiden sopimusten voimassaoloa jatketaan, tai ei ainakaan voinut odottaa, että niiden voimassaoloa jatketaan samoin sopimusehdoin.

| (482) | Komissio toteaa myös, että Italian antamien tietojen perusteella, tutkinnan kohteena olevan toisen lentoyhtiön, Germanwingsin, kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolo päättyi ennenaikaisesti, ja kyseinen lentoyhtiö liikennöi lentoasemalla ainoastaan vuonna 2007. Italia on tutkinnan aikana selventänyt, että lentoyhtiö oli päättänyt lopettaa liikennöinnin lentoasemalta, sillä se ei pystynyt kasvattamaan liikennemääriä riittävästi saavuttaakseen kannattavuusrajan. |
| --- | --- |

(482)

Komissio toteaa myös, että Italian antamien tietojen perusteella, tutkinnan kohteena olevan toisen lentoyhtiön, Germanwingsin, kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolo päättyi ennenaikaisesti, ja kyseinen lentoyhtiö liikennöi lentoasemalla ainoastaan vuonna 2007. Italia on tutkinnan aikana selventänyt, että lentoyhtiö oli päättänyt lopettaa liikennöinnin lentoasemalta, sillä se ei pystynyt kasvattamaan liikennemääriä riittävästi saavuttaakseen kannattavuusrajan.

| (483) | Komissio katsoo näin ollen, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuusanalyysia sovellettaessa ainoastaan lentoasemapalvelusopimuksissa määritetyt jaksot, eli viisi vuotta vuoden 2006 sopimuksessa ja neljä vuotta vuoden 2010 sopimuksessa, pitäisi ottaa huomioon (taulukossa 10 esitetyt nettonykyarvot laskettiin sopimusten alkuperäisen keston perusteella, sellaisena kuin se oli määritelty lentoasemasopimuksissa). |
| --- | --- |

(483)

Komissio katsoo näin ollen, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten kannattavuusanalyysia sovellettaessa ainoastaan lentoasemapalvelusopimuksissa määritetyt jaksot, eli viisi vuotta vuoden 2006 sopimuksessa ja neljä vuotta vuoden 2010 sopimuksessa, pitäisi ottaa huomioon (taulukossa 10 esitetyt nettonykyarvot laskettiin sopimusten alkuperäisen keston perusteella, sellaisena kuin se oli määritelty lentoasemasopimuksissa).

| (484) | Komissio toteaa lisäksi, että So.Ge.A.AL:n, Ryanairin ja AMS:n välisiä vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia sovellettiin takautuvasti seuraavasti:






  a) | vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimus allekirjoitettiin 3 päivänä huhtikuuta 2006, mutta niitä sovellettiin takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien; |
| --- | --- | --- |

(484)

Komissio toteaa lisäksi, että So.Ge.A.AL:n, Ryanairin ja AMS:n välisiä vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimuksia ja markkinointipalvelusopimuksia sovellettiin takautuvasti seuraavasti:

a)

vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimus allekirjoitettiin 3 päivänä huhtikuuta 2006, mutta niitä sovellettiin takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien;

| b) | vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, mutta niitä sovellettiin takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2010 lähtien. |
| --- | --- |

b)

vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, mutta niitä sovellettiin takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2010 lähtien.

| (485) | Komissio toteaa myös, että So.Ge.A.AL:n mukaan sopimusten ehdot, joista keskusteltiin Ryanairin ja AMS:n kanssa, ajanjaksoina, joina vuosien 2006 ja 2010 sopimuksia sovellettiin takautuvasti (eli tammikuusta 2006 huhtikuuhun 2006 vuoden 2006 sopimusten osalta ja tammikuusta 2010 lokakuuhun 2010 vuoden 2010 sopimusten osalta), olivat samankaltaiset kuin ehdot sopimuksissa, jotka lopulta allekirjoitettiin huhtikuussa 2006 ja lokakuussa 2010. Toisin sanoen huhtikuussa 2006 ja lokakuussa 2010 tehdyissä sopimuksissa pelkästään vahvistettiin ehdot, joista oli sovittu aiemmin, ennen ajanjaksoa, jonka aikana näitä sopimuksia sovellettiin takautuvasti. Tämän perusteella komissio katsoo, että kun otetaan huomioon, että kukin sopimus on sen suunnitellun keston ajan ennakoivan lähestymistavan mukainen ja että siksi ajanjaksoa, jona sopimuksia sovellettiin takautuvasti, ei pitäisi jättää vuosien 2006 ja 2010 sopimusten kannattavuutta koskevan analyysin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(485)

Komissio toteaa myös, että So.Ge.A.AL:n mukaan sopimusten ehdot, joista keskusteltiin Ryanairin ja AMS:n kanssa, ajanjaksoina, joina vuosien 2006 ja 2010 sopimuksia sovellettiin takautuvasti (eli tammikuusta 2006 huhtikuuhun 2006 vuoden 2006 sopimusten osalta ja tammikuusta 2010 lokakuuhun 2010 vuoden 2010 sopimusten osalta), olivat samankaltaiset kuin ehdot sopimuksissa, jotka lopulta allekirjoitettiin huhtikuussa 2006 ja lokakuussa 2010. Toisin sanoen huhtikuussa 2006 ja lokakuussa 2010 tehdyissä sopimuksissa pelkästään vahvistettiin ehdot, joista oli sovittu aiemmin, ennen ajanjaksoa, jonka aikana näitä sopimuksia sovellettiin takautuvasti. Tämän perusteella komissio katsoo, että kun otetaan huomioon, että kukin sopimus on sen suunnitellun keston ajan ennakoivan lähestymistavan mukainen ja että siksi ajanjaksoa, jona sopimuksia sovellettiin takautuvasti, ei pitäisi jättää vuosien 2006 ja 2010 sopimusten kannattavuutta koskevan analyysin ulkopuolelle.

| (486) | Edellä mainittujen syiden perusteella komissio kuitenkin katsoo, että hyödyt, joita harkitseva markkinataloussijoittaja odottaa markkinointipalvelusopimukselta, rajoittuvat tiukasti lentoasemapalvelusopimuksessa määriteltyyn lentoyhtiön liikennöintiaikaan lentoasemalla. Tämän perusteella komissio katsoo, että mikä tahansa ”tuleva arvo”, jonka tarkoituksena on kuvata markkinointipalvelujen tulevia hyötyjä kyseisten sopimusten keston jälkeen, pitäisi jättää analyysin ulkopuolelle. Komissio toteaa myös, ettei Italia ottanut huomioon ”tulevaa arvoa”, joka kattaisi So.Ge.A.AL:n Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten voimassaoloajan päättymisen jälkeen saatavia hyötyjä (ks. johdanto-osan 528 kappale). |
| --- | --- |

(486)

Edellä mainittujen syiden perusteella komissio kuitenkin katsoo, että hyödyt, joita harkitseva markkinataloussijoittaja odottaa markkinointipalvelusopimukselta, rajoittuvat tiukasti lentoasemapalvelusopimuksessa määriteltyyn lentoyhtiön liikennöintiaikaan lentoasemalla. Tämän perusteella komissio katsoo, että mikä tahansa ”tuleva arvo”, jonka tarkoituksena on kuvata markkinointipalvelujen tulevia hyötyjä kyseisten sopimusten keston jälkeen, pitäisi jättää analyysin ulkopuolelle. Komissio toteaa myös, ettei Italia ottanut huomioon ”tulevaa arvoa”, joka kattaisi So.Ge.A.AL:n Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten voimassaoloajan päättymisen jälkeen saatavia hyötyjä (ks. johdanto-osan 528 kappale).

| (487) | Komissio katsoo lisäksi, että Italian käyttämä lähestymistapa, kun se arvioi matkustajamääriä ja laskee sen perusteella odotettuja ilmailuun liittyviä ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä lisätuloja (tämän rajoittamatta edellisessä johdanto-osan kappaleessa esitettyä ”tulevan arvon” arvioimista), on järkevä. Komissio katsoo, että liikennemääräennusteita koskevien oletusten on yleensä perustuttava pelkästään lentoasemapalvelusopimuksessa esitettyjen reittivuorojen määrään ja matkustajatavoitteisiin sekä kuormituskertoimeen, jota So.Ge.A.AL voi kohtuudella odottaa kunkin Ryanairin kanssa tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti Ryanairin liikenteen ylittävän sopimuksissa asetetut vähimmäistavoitteet, komissio on samaa mieltä siitä, että So.Ge.A.AL:n odotukset, siten kuin ne on määritelty liiketoimintasuunnitelmissa, sopimusten tekohetkellä ovat tarkin lähde, josta voidaan päätellä So.Ge.A.AL:n Ryanairin liikennettä koskevat ennusteet vuosien 2006 ja 2010 lentoasemasopimusten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(487)

Komissio katsoo lisäksi, että Italian käyttämä lähestymistapa, kun se arvioi matkustajamääriä ja laskee sen perusteella odotettuja ilmailuun liittyviä ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä lisätuloja (tämän rajoittamatta edellisessä johdanto-osan kappaleessa esitettyä ”tulevan arvon” arvioimista), on järkevä. Komissio katsoo, että liikennemääräennusteita koskevien oletusten on yleensä perustuttava pelkästään lentoasemapalvelusopimuksessa esitettyjen reittivuorojen määrään ja matkustajatavoitteisiin sekä kuormituskertoimeen, jota So.Ge.A.AL voi kohtuudella odottaa kunkin Ryanairin kanssa tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen tekohetkellä. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti Ryanairin liikenteen ylittävän sopimuksissa asetetut vähimmäistavoitteet, komissio on samaa mieltä siitä, että So.Ge.A.AL:n odotukset, siten kuin ne on määritelty liiketoimintasuunnitelmissa, sopimusten tekohetkellä ovat tarkin lähde, josta voidaan päätellä So.Ge.A.AL:n Ryanairin liikennettä koskevat ennusteet vuosien 2006 ja 2010 lentoasemasopimusten tekohetkellä.

| (488) | Komissio katsoo myös, että So.Ge.A.AL:n odotukset Ryanairin kuormituskertoimesta kunkin sopimuksen tekohetkellä olivat kohtuullisia, koska ne perustuivat sen kokemukseen ja tietoihin lentoyhtiön liiketoimintamallista. |
| --- | --- |

(488)

Komissio katsoo myös, että So.Ge.A.AL:n odotukset Ryanairin kuormituskertoimesta kunkin sopimuksen tekohetkellä olivat kohtuullisia, koska ne perustuivat sen kokemukseen ja tietoihin lentoyhtiön liiketoimintamallista.

| (489) | Komissio toteaa, että Italian mukaan So.Ge.A.AL:n tavoitteena ei ollut uuden matkustajaterminaalin kustannusten kattaminen Ryanairin suorittamilla maksuilla. Tältä osin näyttää todellakin siltä, että matkailualan kehittäminen edellytti Algheron lentoaseman terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikennemäärien odotettuun kasvuun vastaamiseksi. Ennen Algheron lentoasemalla tehtyjä investointeja kansainvälisten yhteyksien puuttuminen esti matkailualan kehitystä lentoaseman suuresta potentiaalista huolimatta. Algheron lentoasema oli saavuttanut kapasiteettirajoitukset vuosina 2003 ja 2004, joten investointeja tarvittiin, jotta lentoasema voisi vastaanottaa lisää matkustajia. So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Vaikka So.Ge.A.AL:n tarkasteltavan ajanjakson aikana laatimista liiketoimintasuunnitelmista käy selvästi ilmi, että lentoaseman pitäjä luotti siihen, että halpalentoyhtiöt toimisivat kasvun moottoreina (ja että yhtiön elinkelpoisuus palautuisi sen saatua kattavan toimiluvan), tätä tavoitetta ei kuitenkaan yhdistetty mihinkään tiettyyn lentoyhtiöön. Yhdessäkään Ryanairin kanssa tehdyssä lentoasemapalvelusopimuksessa ei mainita lentoaseman pitäjän investointeja. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että CIPE hyväksyi terminaalin laajentamista koskevan investoinnin vuonna 1997 eli kauan ennen kuin Ryanair aloitti liikennöinnin Algheron lentoasemalla. ENAC:lle toimitettu kattavaa toimilupaa koskeva hakemus oli osa So.Ge.A.AL:n strategiaa, jonka tavoitteena oli edistää matkailualaa houkuttelemalla halpalentoyhtiöitä. Tämä strategia edellytti terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikennemäärien odotettuun kasvuun vastaamiseksi, kattavaa toimilupaa lentoaseman tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ja sopimuksia halpalentoyhtiöiden kanssa. Tämän perusteella komissio hyväksyy sen, että uuden terminaalin investointikustannukset eivät johdu Ryanairin sopimuksista eivätkä ne siten ole osa lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(489)

Komissio toteaa, että Italian mukaan So.Ge.A.AL:n tavoitteena ei ollut uuden matkustajaterminaalin kustannusten kattaminen Ryanairin suorittamilla maksuilla. Tältä osin näyttää todellakin siltä, että matkailualan kehittäminen edellytti Algheron lentoaseman terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikennemäärien odotettuun kasvuun vastaamiseksi. Ennen Algheron lentoasemalla tehtyjä investointeja kansainvälisten yhteyksien puuttuminen esti matkailualan kehitystä lentoaseman suuresta potentiaalista huolimatta. Algheron lentoasema oli saavuttanut kapasiteettirajoitukset vuosina 2003 ja 2004, joten investointeja tarvittiin, jotta lentoasema voisi vastaanottaa lisää matkustajia. So.Ge.A.AL:n vuoden 2004 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että lentoaseman kokonaismatkustajamäärä nousisi noin 30 prosenttia vuonna 2008 verrattuna lentoaseman matkustajamäärään ennen lentoaseman kapasiteetin lisäämistä vuonna 2004. Vaikka So.Ge.A.AL:n tarkasteltavan ajanjakson aikana laatimista liiketoimintasuunnitelmista käy selvästi ilmi, että lentoaseman pitäjä luotti siihen, että halpalentoyhtiöt toimisivat kasvun moottoreina (ja että yhtiön elinkelpoisuus palautuisi sen saatua kattavan toimiluvan), tätä tavoitetta ei kuitenkaan yhdistetty mihinkään tiettyyn lentoyhtiöön. Yhdessäkään Ryanairin kanssa tehdyssä lentoasemapalvelusopimuksessa ei mainita lentoaseman pitäjän investointeja. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että CIPE hyväksyi terminaalin laajentamista koskevan investoinnin vuonna 1997 eli kauan ennen kuin Ryanair aloitti liikennöinnin Algheron lentoasemalla. ENAC:lle toimitettu kattavaa toimilupaa koskeva hakemus oli osa So.Ge.A.AL:n strategiaa, jonka tavoitteena oli edistää matkailualaa houkuttelemalla halpalentoyhtiöitä. Tämä strategia edellytti terminaalin kapasiteetin lisäämistä liikennemäärien odotettuun kasvuun vastaamiseksi, kattavaa toimilupaa lentoaseman tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ja sopimuksia halpalentoyhtiöiden kanssa. Tämän perusteella komissio hyväksyy sen, että uuden terminaalin investointikustannukset eivät johdu Ryanairin sopimuksista eivätkä ne siten ole osa lisäkustannuksia.

| (490) | Komissio toteaa lisäksi, että Italia on arvioinut odotetut lisäkustannukset käyttämällä alhaalta ylös etenevää lähestymistapaa. Regressioanalyysillä määritettiin, miten toimintakustannukset vaihtelevat matkustajamäärien muuttuessa, jotta voitaisiin arvioida lisäkustannukset, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa Ryanairin kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää, minkälaisia vaikutuksia lentoaseman matkustajamäärien muutoksella on lentoaseman toimintakustannuksiin. Toisessa vaiheessa arvioitiin Ryanairin sopimuksista aiheutuvia lisätoimintakustannuksia ensimmäisen vaiheen tulosten sekä Ryanairin matkustajamääräennusteiden perusteella. |
| --- | --- |

(490)

Komissio toteaa lisäksi, että Italia on arvioinut odotetut lisäkustannukset käyttämällä alhaalta ylös etenevää lähestymistapaa. Regressioanalyysillä määritettiin, miten toimintakustannukset vaihtelevat matkustajamäärien muuttuessa, jotta voitaisiin arvioida lisäkustannukset, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa Ryanairin kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten tekohetkellä. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää, minkälaisia vaikutuksia lentoaseman matkustajamäärien muutoksella on lentoaseman toimintakustannuksiin. Toisessa vaiheessa arvioitiin Ryanairin sopimuksista aiheutuvia lisätoimintakustannuksia ensimmäisen vaiheen tulosten sekä Ryanairin matkustajamääräennusteiden perusteella.

| (491) | Vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten osalta Italian regressioanalyysissa käyttämät lisäkustannuksia koskevat tiedot ovat peräisin sopimusten tekohetkeä edeltävältä ajalta. Ne olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla sinä päivänä, jona lentoaseman pitäjä teki kyseiset sopimukset. Kustannustietoja on kuitenkin saatavilla ainoastaan vuosilta 1998–2010. Jos vastaavaa lähestymistapaa käytettäisiin vuosien 2000, 2002 ja 2003 sopimusten osalta, regressioanalyysin tekemiseen olisi käytettävissä ainoastaan kaksi, kolme ja neljä tietolähdettä. Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä ei riitä luotettavien tulosten saamiseksi. Riittävät ennakkotiedot puuttuvat, jotta kannattavuusanalyysi olisi voitu rekonstruoida niiden tietojen pohjalta, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä. Tämän vuoksi komissio katsoo poikkeuksellisesti (ks. johdanto-osan 284 kappale), että näiden sopimusten osalta ajanjakson 1998–2010 toteutumatietoihin perustuvaa regressiota voidaan käyttää hyväksyttävänä osoituksena markkinataloussijoittajan kohtuullisista odotuksista. |
| --- | --- |

(491)

Vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten osalta Italian regressioanalyysissa käyttämät lisäkustannuksia koskevat tiedot ovat peräisin sopimusten tekohetkeä edeltävältä ajalta. Ne olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla sinä päivänä, jona lentoaseman pitäjä teki kyseiset sopimukset. Kustannustietoja on kuitenkin saatavilla ainoastaan vuosilta 1998–2010. Jos vastaavaa lähestymistapaa käytettäisiin vuosien 2000, 2002 ja 2003 sopimusten osalta, regressioanalyysin tekemiseen olisi käytettävissä ainoastaan kaksi, kolme ja neljä tietolähdettä. Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä ei riitä luotettavien tulosten saamiseksi. Riittävät ennakkotiedot puuttuvat, jotta kannattavuusanalyysi olisi voitu rekonstruoida niiden tietojen pohjalta, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä. Tämän vuoksi komissio katsoo poikkeuksellisesti (ks. johdanto-osan 284 kappale), että näiden sopimusten osalta ajanjakson 1998–2010 toteutumatietoihin perustuvaa regressiota voidaan käyttää hyväksyttävänä osoituksena markkinataloussijoittajan kohtuullisista odotuksista.

| (492) | Edellä esitettyjen oletusten perusteella komissio on rekonstruoinut Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin, joka perustuu lisäkustannuksiin ja lisätuloihin, joita So.Ge.A.AL:n puolesta toimiva markkinataloussijoittaja olisi voinut kohtuudella odottaa kunkin tutkinnan kohteena olevan sopimuksen tekohetkellä. So.Ge.A.AL:n laatimista eri liiketoimintasuunnitelmista käy selvästi ilmi, että lentoaseman pitäjä ennusti liikenteen kasvun, joka perustui sen strategiaan edistää matkailualaa houkuttelemalla kansainvälistä halpalentoliikennettä, jonka katsottiin lisäävän merkittävästi matkustajamääriä verrattuna kotimaiseen toimintaan (120). |
| --- | --- |

(492)

Edellä esitettyjen oletusten perusteella komissio on rekonstruoinut Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin, joka perustuu lisäkustannuksiin ja lisätuloihin, joita So.Ge.A.AL:n puolesta toimiva markkinataloussijoittaja olisi voinut kohtuudella odottaa kunkin tutkinnan kohteena olevan sopimuksen tekohetkellä. So.Ge.A.AL:n laatimista eri liiketoimintasuunnitelmista käy selvästi ilmi, että lentoaseman pitäjä ennusti liikenteen kasvun, joka perustui sen strategiaan edistää matkailualaa houkuttelemalla kansainvälistä halpalentoliikennettä, jonka katsottiin lisäävän merkittävästi matkustajamääriä verrattuna kotimaiseen toimintaan (120).

| (493) | Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot, jotka perustuvat jäljempänä esitettyihin oletuksiin.

  Taulukko 11


  Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot








  Sopimus | Suunniteltu sopimuskausi | Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (121) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus | 22.6.2000–21.6.2010 | [4–8] |
| Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus | 1.1.2002–31.12.2012 | [3–6] |
| Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus | 1.9.2003–1.9.2014 | [9–12] |
| Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus | 1.1.2006–31.12.2010 | [3–6] |
| Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus | 1.1.2010–31.12.2013 | [2–4] |

(493)

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot, jotka perustuvat jäljempänä esitettyihin oletuksiin.

Taulukko 11

Ryanairin sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot

Sopimus

Suunniteltu sopimuskausi

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (miljoonaa euroa) (121)

Vuoden 2000 lentoasemapalvelusopimus

22.6.2000–21.6.2010

[4–8]

Vuoden 2002 lentoasemapalvelusopimus

1.1.2002–31.12.2012

[3–6]

Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimus

1.9.2003–1.9.2014

[9–12]

Vuoden 2006 lentoasemapalvelusopimus

1.1.2006–31.12.2010

[3–6]

Vuoden 2010 lentoasemapalvelusopimus

1.1.2010–31.12.2013

[2–4]

| (494) | Koska odotettu diskontattu tulos on positiivinen kunkin Ryanairin sopimuksen osalta, komissio katsoo, että kunkin Ryanairin kanssa tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen odotettiin olevan kannattava niiden tekohetkellä. Tämän vuoksi tehdessään kyseisiä sopimuksia So.Ge.A.AL ei antanut taloudellista hyötyä Ryanairille eikä kyseessä ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(494)

Koska odotettu diskontattu tulos on positiivinen kunkin Ryanairin sopimuksen osalta, komissio katsoo, että kunkin Ryanairin kanssa tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen odotettiin olevan kannattava niiden tekohetkellä. Tämän vuoksi tehdessään kyseisiä sopimuksia So.Ge.A.AL ei antanut taloudellista hyötyä Ryanairille eikä kyseessä ole valtiontuki.

Muiden lentoyhtiöiden kuin Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset

Sopimukset Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa

| (495) | Komissio tutki So.Ge.A.AL:n Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa tekemiä huolinta- ja markkinointisopimuksia (yksityiskohtaiset tiedot taulukossa 12):

  Taulukko 12


  So.Ge.A.AL:n sopimukset Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa









  Alitalia |
| --- | --- |
| 30.11.2010 | Huolintasopimus | 1.12.2010–1.12.2015 |
| 20.10.2010 | Markkinointisopimus | 7.6.2010–30.9.2010 |
| Volare |
| 29.11.2007 | Huolintasopimus | 28.10.2007–31.10.2010 |
| 29.11.2007 | Markkinointisopimus | 28.10.2007–31.10.2010 |
| Meridiana |
| 28.4.2010 | Huolintasopimus | huhtikuu 2010 – huhtikuu 2011 |
| 20.10.2010 | Markkinointisopimus | kesäkuu 2010 – lokakuu 2010 |
| Germanwings |
| 19.3.2007 | Huolintasopimus | 25.3.2007–31.10.2009 |
| 25.3.2007 | Markkinointisopimus | 2007–2009 |

(495)

Komissio tutki So.Ge.A.AL:n Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa tekemiä huolinta- ja markkinointisopimuksia (yksityiskohtaiset tiedot taulukossa 12):

Taulukko 12

So.Ge.A.AL:n sopimukset Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa

Alitalia

30.11.2010

Huolintasopimus

1.12.2010–1.12.2015

20.10.2010

Markkinointisopimus

7.6.2010–30.9.2010

Volare

29.11.2007

Huolintasopimus

28.10.2007–31.10.2010

29.11.2007

Markkinointisopimus

28.10.2007–31.10.2010

Meridiana

28.4.2010

Huolintasopimus

huhtikuu 2010 – huhtikuu 2011

20.10.2010

Markkinointisopimus

kesäkuu 2010 – lokakuu 2010

Germanwings

19.3.2007

Huolintasopimus

25.3.2007–31.10.2009

25.3.2007

Markkinointisopimus

2007–2009

i)   Huolintasopimusten ja markkinointisopimusten yhteisarviointi

| (496) | Komissio toteaa aluksi, että kussakin tapauksessa on olemassa vahvaa näyttöä siitä, että nämä sopimukset neuvoteltiin ja tehtiin osana yhtä ja samaa liiketoimea ja niitä on siksi arvioitava yhtenä toimenpiteenä. Erityisesti on huomattava, että






  a) | Meridianan kanssa tehdyn markkinointisopimuksen – jota sovellettiin takautuvasti kesäkuusta lokakuuhun 2010 – 1 artiklassa (sopimuksen tarkoitus) määrättiin, että Meridiana sitoutuu liikennöimään edellä mainituilla reiteillä [Milano, Verona, Bari] ennalta laadittujen toimintaohjelmien mukaisesti ja näin ollen toteuttamaan viestintä- ja markkinointiohjelmaa yhteisymmärryksessä So.Ge.A.AL:n kanssa. Sopimuksessa määrätään lisäksi mahdollisuudesta uusia sopimus, mikäli Meridiana täyttää tietyt matkustajatavoitteet; |
| --- | --- | --- |

(496)

Komissio toteaa aluksi, että kussakin tapauksessa on olemassa vahvaa näyttöä siitä, että nämä sopimukset neuvoteltiin ja tehtiin osana yhtä ja samaa liiketoimea ja niitä on siksi arvioitava yhtenä toimenpiteenä. Erityisesti on huomattava, että

a)

Meridianan kanssa tehdyn markkinointisopimuksen – jota sovellettiin takautuvasti kesäkuusta lokakuuhun 2010 – 1 artiklassa (sopimuksen tarkoitus) määrättiin, että Meridiana sitoutuu liikennöimään edellä mainituilla reiteillä [Milano, Verona, Bari] ennalta laadittujen toimintaohjelmien mukaisesti ja näin ollen toteuttamaan viestintä- ja markkinointiohjelmaa yhteisymmärryksessä So.Ge.A.AL:n kanssa. Sopimuksessa määrätään lisäksi mahdollisuudesta uusia sopimus, mikäli Meridiana täyttää tietyt matkustajatavoitteet;

| b) | markkinointisopimuksen – jota sovellettiin takautuvasti kesäkuusta syyskuuhun 2010 – mukaan Alitalia laatii viestintä- ja markkinointiohjelman, jonka tarkoituksena on edistää alueen kehitystä, myös käynnistämällä uusia reittejä (Barcelona, Pariisi ja Bryssel); |
| --- | --- |

b)

markkinointisopimuksen – jota sovellettiin takautuvasti kesäkuusta syyskuuhun 2010 – mukaan Alitalia laatii viestintä- ja markkinointiohjelman, jonka tarkoituksena on edistää alueen kehitystä, myös käynnistämällä uusia reittejä (Barcelona, Pariisi ja Bryssel);

| c) | palvelu- ja markkinointisopimukset Volaren kanssa tehtiin samana päivänä. Volaren kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa määrätään, että tämä lisäsopimus on olennainen osa maahuolinnan vakiosopimusta. Siksi se on voimassa, kunnes maahuolinnan vakiosopimus irtisanotaan mistä tahansa syystä, jolloin tämä lisäsopimus ja kaikki siinä määrätyt oikeudet ja velvoitteet päättyvät. Markkinointisopimuksessa asetetaan myös matkustajatavoitteita, jotka lentoyhtiö sitoutuu saavuttamaan; |
| --- | --- |

c)

palvelu- ja markkinointisopimukset Volaren kanssa tehtiin samana päivänä. Volaren kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa määrätään, että tämä lisäsopimus on olennainen osa maahuolinnan vakiosopimusta. Siksi se on voimassa, kunnes maahuolinnan vakiosopimus irtisanotaan mistä tahansa syystä, jolloin tämä lisäsopimus ja kaikki siinä määrätyt oikeudet ja velvoitteet päättyvät. Markkinointisopimuksessa asetetaan myös matkustajatavoitteita, jotka lentoyhtiö sitoutuu saavuttamaan;

| d) | Germanwingsin kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa asetetaan päämäärät ja tavoitteet, jotka Germanwingsin on saavutettava Algheron pyyntöjen mukaisesti. Osapuolet vahvistavat, että edellä mainittujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamisen arvioimiseen käytettyihin parametreihin kuuluvat Germanwingsin liikennöimät lennot Algheroon ja Algherosta sekä niiden vuosittaiset matkustajamäärät. Sopimuksessa määrätään tulospalkkioista ja kertaluonteisesta tuesta, jonka So.Ge.A.AL maksaa. |
| --- | --- |

d)

Germanwingsin kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa asetetaan päämäärät ja tavoitteet, jotka Germanwingsin on saavutettava Algheron pyyntöjen mukaisesti. Osapuolet vahvistavat, että edellä mainittujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamisen arvioimiseen käytettyihin parametreihin kuuluvat Germanwingsin liikennöimät lennot Algheroon ja Algherosta sekä niiden vuosittaiset matkustajamäärät. Sopimuksessa määrätään tulospalkkioista ja kertaluonteisesta tuesta, jonka So.Ge.A.AL maksaa.

| (497) | Näin ollen komissio katsoo, että lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten välillä on olemassa selvä yhteys siinä mielessä, että jälkimmäinen perustui lentoasemapalvelusopimuksen tekemiseen ja lentoliikenteen harjoittajien tarjoamiin palveluihin. |
| --- | --- |

(497)

Näin ollen komissio katsoo, että lentoasemapalvelusopimusten ja markkinointisopimusten välillä on olemassa selvä yhteys siinä mielessä, että jälkimmäinen perustui lentoasemapalvelusopimuksen tekemiseen ja lentoliikenteen harjoittajien tarjoamiin palveluihin.

ii)   Lisäkustannusten ja lisätulojen arvioimisessa käytetty lähestymistapa

| (498) | So.Ge.A.AL ei tehnyt ennakkoanalyysia kyseisten lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuudesta ennen sopimusten tekohetkeä. Kuten edellä on todettu, Italia toimitti 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren, Germanwingsin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin, joka perustui tietoihin, jotka olivat So.Ge.A.AL:n puolesta toimivan markkinataloussijoittajan saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä sekä kyseisenä ajankohtana ennustettaviin kehitysnäkymiin. |
| --- | --- |

(498)

So.Ge.A.AL ei tehnyt ennakkoanalyysia kyseisten lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuudesta ennen sopimusten tekohetkeä. Kuten edellä on todettu, Italia toimitti 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren, Germanwingsin kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin, joka perustui tietoihin, jotka olivat So.Ge.A.AL:n puolesta toimivan markkinataloussijoittajan saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä sekä kyseisenä ajankohtana ennustettaviin kehitysnäkymiin.

| (499) | Italian mukaan tämä rekonstruoidun analyysin lähestymistapa kuvaa menetelmää, jota markkinataloussijoittaja olisi käyttänyt, ja näiden sopimusten kannattavuusarvioinnin tulokset osoittivat, että näiden sopimusten odotettiin etukäteen olevan kannattavia myös So.Ge.A.AL:lle. |
| --- | --- |

(499)

Italian mukaan tämä rekonstruoidun analyysin lähestymistapa kuvaa menetelmää, jota markkinataloussijoittaja olisi käyttänyt, ja näiden sopimusten kannattavuusarvioinnin tulokset osoittivat, että näiden sopimusten odotettiin etukäteen olevan kannattavia myös So.Ge.A.AL:lle.

| (500) | Analyysi perustuu johdanto-osan 501 ja 524 kappaleessa esitettyyn lähestymistapaan. |
| --- | --- |

(500)

Analyysi perustuu johdanto-osan 501 ja 524 kappaleessa esitettyyn lähestymistapaan.

| (501) | Ilmailuun liittyvät lisätulot laskettiin soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja, jotka kunkin lentoyhtiön odotettiin maksavan, sekä kunkin lentoyhtiön liikennemääräennusteita kaikkien muiden kuin maahuolintapalvelujen osalta. Maahuolinnasta saatavat ilmailutulot perustuvat So.Ge.A.AL:n ja kunkin lentoyhtiön neuvottelemiin maksuihin. Liikennemääräennusteet perustuvat joko lentoyhtiön liikennemääriin sopimuksen tekemistä edeltävänä vuonna tai asiaa koskevissa sopimuksissa määrättyihin liikennemääriä koskeviin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(501)

Ilmailuun liittyvät lisätulot laskettiin soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja, jotka kunkin lentoyhtiön odotettiin maksavan, sekä kunkin lentoyhtiön liikennemääräennusteita kaikkien muiden kuin maahuolintapalvelujen osalta. Maahuolinnasta saatavat ilmailutulot perustuvat So.Ge.A.AL:n ja kunkin lentoyhtiön neuvottelemiin maksuihin. Liikennemääräennusteet perustuvat joko lentoyhtiön liikennemääriin sopimuksen tekemistä edeltävänä vuonna tai asiaa koskevissa sopimuksissa määrättyihin liikennemääriä koskeviin tavoitteisiin.

| (502) | Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot perustuvat So.Ge.A.AL:n lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen vuosien 2007 ja 2010 sopimusten tekohetkellä muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskeviin odotuksiin, jotka olivat noin 5,00–6,00 euroa lähtevää matkustajaa kohden uuden terminaalin rakentamisen seurauksena (ks. myös taulukko 9). |
| --- | --- |

(502)

Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot perustuvat So.Ge.A.AL:n lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen vuosien 2007 ja 2010 sopimusten tekohetkellä muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskeviin odotuksiin, jotka olivat noin 5,00–6,00 euroa lähtevää matkustajaa kohden uuden terminaalin rakentamisen seurauksena (ks. myös taulukko 9).

| (503) | Lisätoimintakustannukset on laskettu ottamalla huomioon So.Ge.A.AL:n kunkin Air Onen/Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehdyn sopimuksen tekohetkellä odottamat lisäkustannukset, joihin kuuluivat henkilöstöön, huolintaan, tavaroihin, palveluihin ja materiaaliin sekä toimilupaan liittyvät lisäkustannukset ja uusiin reitteihin liittyvät kertaluonteiset markkinointimaksut ja tulospalkkiot. |
| --- | --- |

(503)

Lisätoimintakustannukset on laskettu ottamalla huomioon So.Ge.A.AL:n kunkin Air Onen/Alitalian, Volaren, Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehdyn sopimuksen tekohetkellä odottamat lisäkustannukset, joihin kuuluivat henkilöstöön, huolintaan, tavaroihin, palveluihin ja materiaaliin sekä toimilupaan liittyvät lisäkustannukset ja uusiin reitteihin liittyvät kertaluonteiset markkinointimaksut ja tulospalkkiot.

| (504) | Matkustajamääristä ja lentoasemakustannuksista tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää Algheron lentoaseman matkustajamäärien muutoksen vaikutukset lentoaseman kokonaiskustannuksiin. |
| --- | --- |

(504)

Matkustajamääristä ja lentoasemakustannuksista tehtiin regressioanalyysi, jotta voitiin määrittää Algheron lentoaseman matkustajamäärien muutoksen vaikutukset lentoaseman kokonaiskustannuksiin.

| (505) | Alitalia ja Meridianan kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten kannattavuusanalyysia varten Italia on toteuttanut regression kustannustiedoista sopimusten tekohetkeä edeltäneeltä ajanjaksolta eli vuosilta 1998–2009, ja se oli So.Ge.A.AL:n käytettävissä kyseisten sopimusten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(505)

Alitalia ja Meridianan kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten kannattavuusanalyysia varten Italia on toteuttanut regression kustannustiedoista sopimusten tekohetkeä edeltäneeltä ajanjaksolta eli vuosilta 1998–2009, ja se oli So.Ge.A.AL:n käytettävissä kyseisten sopimusten tekohetkellä.

| (506) | Italian mukaan ennen vuoden 2007 sopimusten tekemistä Germanwingsin ja Volaren kanssa (1998–2006) käytettävissä olevien tietolähteiden määrä oli erittäin vähäinen. Henkilöstöstä ja materiaalista aiheutuvien lisäkustannusten arviot ovat 2,7 euroa ja 9,3 euroa lähtevää matkustajaa kohti, ja niiden katsotaan olevan epätavallisen korkeat. Yksittäisen tietolähteen lisäämisellä tai poistamisella on tässä tapauksessa merkittävä vaikutus tuloksiin. Tämän perusteella kannattavuusanalyysi antaa negatiivisen nettonykyarvon Germanwingsin sopimukselle, kun taas Alitalian sopimuksen nettonykyarvo on positiivinen. Italian mukaan kustannusten regressioista tehdyt arviot vakiintuvat, kun tietolähteiden määrä kasvaa, ja näin ollen vuoden 2007 Germanwingsin ja Volaren kanssa tehtyjen sopimusten osalta regression pitäisi kattaa koko ajanjakso 1998–2010. |
| --- | --- |

(506)

Italian mukaan ennen vuoden 2007 sopimusten tekemistä Germanwingsin ja Volaren kanssa (1998–2006) käytettävissä olevien tietolähteiden määrä oli erittäin vähäinen. Henkilöstöstä ja materiaalista aiheutuvien lisäkustannusten arviot ovat 2,7 euroa ja 9,3 euroa lähtevää matkustajaa kohti, ja niiden katsotaan olevan epätavallisen korkeat. Yksittäisen tietolähteen lisäämisellä tai poistamisella on tässä tapauksessa merkittävä vaikutus tuloksiin. Tämän perusteella kannattavuusanalyysi antaa negatiivisen nettonykyarvon Germanwingsin sopimukselle, kun taas Alitalian sopimuksen nettonykyarvo on positiivinen. Italian mukaan kustannusten regressioista tehdyt arviot vakiintuvat, kun tietolähteiden määrä kasvaa, ja näin ollen vuoden 2007 Germanwingsin ja Volaren kanssa tehtyjen sopimusten osalta regression pitäisi kattaa koko ajanjakso 1998–2010.

| (507) | Toisessa vaiheessa So.Ge.A.AL:n ja kyseisten lentoyhtiöiden välisten sopimusten lisäkustannusten kokonaismäärän arviot laskettiin ensimmäisen vaiheen tulosten sekä kunkin lentoyhtiön matkustajamääräennusteiden perusteella.






  a) | Kunkin sopimuksen voimassaolon aikana odotetut huolintaan, tavaroihin, palveluihin ja materiaaliin liittyvät lisäkustannukset perustuvat keskimääräisiin huolintakustannuksiin ilmaliikennetapahtumaa kohti ja keskimääräisiin tavara-, palvelu- ja materiaalikustannuksiin lentoaseman matkustajaa kohti sopimuksen allekirjoitusta edeltävänä vuonna. Nämä yksikkökustannukset korjataan joka vuosi odotetulla inflaatiokertoimella ja kerrotaan kunkin lentoyhtiön liikennemääräennusteilla; |
| --- | --- | --- |

(507)

Toisessa vaiheessa So.Ge.A.AL:n ja kyseisten lentoyhtiöiden välisten sopimusten lisäkustannusten kokonaismäärän arviot laskettiin ensimmäisen vaiheen tulosten sekä kunkin lentoyhtiön matkustajamääräennusteiden perusteella.

a)

Kunkin sopimuksen voimassaolon aikana odotetut huolintaan, tavaroihin, palveluihin ja materiaaliin liittyvät lisäkustannukset perustuvat keskimääräisiin huolintakustannuksiin ilmaliikennetapahtumaa kohti ja keskimääräisiin tavara-, palvelu- ja materiaalikustannuksiin lentoaseman matkustajaa kohti sopimuksen allekirjoitusta edeltävänä vuonna. Nämä yksikkökustannukset korjataan joka vuosi odotetulla inflaatiokertoimella ja kerrotaan kunkin lentoyhtiön liikennemääräennusteilla;

| b) | Toimilupakustannukset vaihtelevat matkustajamäärän mukaan. Toimiluvista aiheutuvat lisäkustannukset perustuvat keskimääräisiin toimilupakustannuksiin lentoaseman matkustajaa kohti kunkin sopimuksen tekemistä edeltävänä vuonna kerrottuna kyseisen lentoyhtiön liikennemääräennusteilla ja korjattuna inflaatiokertoimella. |
| --- | --- |

b)

Toimilupakustannukset vaihtelevat matkustajamäärän mukaan. Toimiluvista aiheutuvat lisäkustannukset perustuvat keskimääräisiin toimilupakustannuksiin lentoaseman matkustajaa kohti kunkin sopimuksen tekemistä edeltävänä vuonna kerrottuna kyseisen lentoyhtiön liikennemääräennusteilla ja korjattuna inflaatiokertoimella.

| (508) | Alitalian, Germanwingsin, Volaren ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuusanalyysin oletetut kuormituskertoimet perustuvat So.Ge.A.AL:n aiempiin tietoihin ja kokemuksiin kunkin lentoyhtiön toiminnasta ja liiketoimintamallista (122), kuten taulukosta 13 käy tarkemmin ilmi.

  Taulukko 13


  Kuormituskerrointa koskevat oletukset







  Lentoyhtiö | Kuormituskerroin |
| --- | --- | --- |
| Air One/Alitalia | ei sovelleta |
| Germanwings | 60 |
| Volare | 50 |
| Meridiana | 65 |

(508)

Alitalian, Germanwingsin, Volaren ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten kannattavuusanalyysin oletetut kuormituskertoimet perustuvat So.Ge.A.AL:n aiempiin tietoihin ja kokemuksiin kunkin lentoyhtiön toiminnasta ja liiketoimintamallista (122), kuten taulukosta 13 käy tarkemmin ilmi.

Taulukko 13

Kuormituskerrointa koskevat oletukset

Lentoyhtiö

Kuormituskerroin

Air One/Alitalia

ei sovelleta

Germanwings

60

Volare

50

Meridiana

65

—   Air One/Alitalia

| (509) | Air Onen/Alitalian liikennemääräennusteet huolintasopimuksen keston ajalta laadittiin seuraavalla tavalla:






  a) | kolmen kansainvälisen reitin käynnistämiseen Barcelonaan/Barcelonasta, Brysseliin/Brysselistä ja Pariisiin/Pariisista liittyvät liikennemääräennusteet perustuvat markkinointisopimukseen. Oletettiin, että Air One/Alitalia liikennöisi kolme kertaa viikossa kullakin reitillä; |
| --- | --- | --- |

(509)

Air Onen/Alitalian liikennemääräennusteet huolintasopimuksen keston ajalta laadittiin seuraavalla tavalla:

a)

kolmen kansainvälisen reitin käynnistämiseen Barcelonaan/Barcelonasta, Brysseliin/Brysselistä ja Pariisiin/Pariisista liittyvät liikennemääräennusteet perustuvat markkinointisopimukseen. Oletettiin, että Air One/Alitalia liikennöisi kolme kertaa viikossa kullakin reitillä;

| b) | kotimaisten lentojen liikennemääräennusteet perustuvat Air Onen/Alitalian vuonna 2009 liikennöimien lentojen määrään, joka on päivitetty oletuksella, jonka mukaan kotimainen liikenne kasvaa 1 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

b)

kotimaisten lentojen liikennemääräennusteet perustuvat Air Onen/Alitalian vuonna 2009 liikennöimien lentojen määrään, joka on päivitetty oletuksella, jonka mukaan kotimainen liikenne kasvaa 1 prosenttia vuodessa.

| (510) | Liikennemääräennusteita käytettiin odotettujen lisätulojen ja odotettujen lisäkustannusten laskennassa. Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot perustuvat liikennemääräennusteisiin ja julkistettuihin lentoasemamaksuihin kaikkien muiden palvelujen kuin huolinnan osalta. Huolintamaksut perustuvat vuoden 2010 huolintasopimukseen. Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot laskettiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(510)

Liikennemääräennusteita käytettiin odotettujen lisätulojen ja odotettujen lisäkustannusten laskennassa. Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot perustuvat liikennemääräennusteisiin ja julkistettuihin lentoasemamaksuihin kaikkien muiden palvelujen kuin huolinnan osalta. Huolintamaksut perustuvat vuoden 2010 huolintasopimukseen. Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot laskettiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyllä tavalla.

| (511) | Odotetut lisäkustannukset perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleessa esitettyihin oletuksiin, ja niihin sisältyy So.Ge.A.AL:n suorittama kertaluonteinen markkinointimaksu, jolla tuetaan Air Onen/Alitalian kansainvälisten reittien käynnistämistä Algheron lentoasemalta. |
| --- | --- |

(511)

Odotetut lisäkustannukset perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleessa esitettyihin oletuksiin, ja niihin sisältyy So.Ge.A.AL:n suorittama kertaluonteinen markkinointimaksu, jolla tuetaan Air Onen/Alitalian kansainvälisten reittien käynnistämistä Algheron lentoasemalta.

| (512) | Näiden oletusten perusteella Air Onen/Alitalian kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo, siten kuin Italia on ne laskenut, esitetään taulukossa 14.

  Taulukko 14


  Vuoden 2010 Air One/Alitalia -sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (miljoonaa euroa)












  Vuosi | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | [0–1] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] |
| Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (123) | [10–14] | | | | | |

(512)

Näiden oletusten perusteella Air Onen/Alitalian kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo, siten kuin Italia on ne laskenut, esitetään taulukossa 14.

Taulukko 14

Vuoden 2010 Air One/Alitalia -sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (miljoonaa euroa)

Vuosi

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Lisätuotot

[0–1]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (123)

[10–14]

—   Volare

| (513) | Volaren liikennemääräennusteet perustuvat markkinointisopimuksessa esitettyihin ilmaliikennetapahtumiin, eli 28 lentoa vuonna 2007, 207 lentoa vuosina 2008 ja 2009 ja 180 lentoa vuonna 2010. |
| --- | --- |

(513)

Volaren liikennemääräennusteet perustuvat markkinointisopimuksessa esitettyihin ilmaliikennetapahtumiin, eli 28 lentoa vuonna 2007, 207 lentoa vuosina 2008 ja 2009 ja 180 lentoa vuonna 2010.

| (514) | Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja huolintasopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(514)

Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja huolintasopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

| (515) | Lisäkustannukset perustuivat keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin, jotka perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleen oletuksiin. Niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu toiminnan ensimmäisenä vuonna. |
| --- | --- |

(515)

Lisäkustannukset perustuivat keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin, jotka perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleen oletuksiin. Niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu toiminnan ensimmäisenä vuonna.

| (516) | Taulukossa 15 esitetyn nettonykyarvon laskennassa regressioanalyysi perustui sopimuksen tekohetkeä edeltäviin, eli vuosien 1998–2006, kustannustietoihin.

  Taulukko 15


  Vuoden 2007 Volare-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (tuhatta euroa)










  Vuosi | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | [13–18] | [50–100] | [100–125] | [100–125] |
| Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (124) | [250–300] | | | |

(516)

Taulukossa 15 esitetyn nettonykyarvon laskennassa regressioanalyysi perustui sopimuksen tekohetkeä edeltäviin, eli vuosien 1998–2006, kustannustietoihin.

Taulukko 15

Vuoden 2007 Volare-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (tuhatta euroa)

Vuosi

2007

2008

2009

2010

Lisätuotot

[13–18]

[50–100]

[100–125]

[100–125]

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (124)

[250–300]

—   Meridiana

| (517) | Odotettuja lisätuloja ja lisäkustannuksia koskevien oletusten taustalla olevat Meridianan liikennemääräennusteet perustuvat vuoden 2010 markkinointisopimuksessa määriteltyihin ilmaliikennetapahtumien määrään lentoreiteillä Milanoon/Milanosta, Veronaan/Veronasta ja Bariin/Barista. |
| --- | --- |

(517)

Odotettuja lisätuloja ja lisäkustannuksia koskevien oletusten taustalla olevat Meridianan liikennemääräennusteet perustuvat vuoden 2010 markkinointisopimuksessa määriteltyihin ilmaliikennetapahtumien määrään lentoreiteillä Milanoon/Milanosta, Veronaan/Veronasta ja Bariin/Barista.

| (518) | Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja huolintasopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(518)

Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja huolintasopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

| (519) | Lisäkustannukset perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleessa esitettyihin keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin, ja niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu. |
| --- | --- |

(519)

Lisäkustannukset perustuivat johdanto-osan 503–508 kappaleessa esitettyihin keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin, ja niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu.

| (520) | Komissio toteaa, että Meridianan kanssa tehdyn markkinointisopimuksen suunniteltu voimassaoloaika oli yksi vuosi, kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010, ja sopimuksessa todettiin, että sitä voitaisiin jatkaa vuosiksi 2011 ja 2012, jos lentoyhtiön matkustajamäärä ylittää tietyn vähimmäisrajan. Italia selitti, että sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti, että Meridiana saavuttaisi vaaditun matkustajaliikenteen vähimmäistason, ja näin ollen, että Meridiana uusisi markkinointisopimuksen (ja näin ollen myös huolintasopimuksen) So.Ge.A.AL:n kanssa samankaltaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(520)

Komissio toteaa, että Meridianan kanssa tehdyn markkinointisopimuksen suunniteltu voimassaoloaika oli yksi vuosi, kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010, ja sopimuksessa todettiin, että sitä voitaisiin jatkaa vuosiksi 2011 ja 2012, jos lentoyhtiön matkustajamäärä ylittää tietyn vähimmäisrajan. Italia selitti, että sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti, että Meridiana saavuttaisi vaaditun matkustajaliikenteen vähimmäistason, ja näin ollen, että Meridiana uusisi markkinointisopimuksen (ja näin ollen myös huolintasopimuksen) So.Ge.A.AL:n kanssa samankaltaisin ehdoin.

| (521) | Näiden oletusten perusteella Meridianan kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten kassavirtojen nettonykyarvo on esitetty taulukossa 16. Kuten taulukosta 16 ilmenee, kannattavuusanalyysia sovellettaessa Italia otti huomioon ajanjakson 2010–2013.

  Taulukko 16


  Vuoden 2010 Meridiana-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo ajanjaksona 2010–2013 (tuhatta euroa)










  Vuosi | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | – [150–200] | [400–450] | [400–450] | [400–450] |
| Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (125) | [950–1 100] | | | |

(521)

Näiden oletusten perusteella Meridianan kanssa tehtyjen vuoden 2010 sopimusten kassavirtojen nettonykyarvo on esitetty taulukossa 16. Kuten taulukosta 16 ilmenee, kannattavuusanalyysia sovellettaessa Italia otti huomioon ajanjakson 2010–2013.

Taulukko 16

Vuoden 2010 Meridiana-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo ajanjaksona 2010–2013 (tuhatta euroa)

Vuosi

2010

2011

2012

2013

Lisätuotot

– [150–200]

[400–450]

[400–450]

[400–450]

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (125)

[950–1 100]

—   Germanwings

| (522) | Germanwingsin liikennemääräennusteet perustuvat vuoden 2007 sopimuksessa määrättyihin ilmaliikennetapahtumia koskeviin tavoitteisiin. Ne ovat SO.GE.A.AL:n lisätuloja ja lisäkustannuksia koskevien odotusten perustana sopimuksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(522)

Germanwingsin liikennemääräennusteet perustuvat vuoden 2007 sopimuksessa määrättyihin ilmaliikennetapahtumia koskeviin tavoitteisiin. Ne ovat SO.GE.A.AL:n lisätuloja ja lisäkustannuksia koskevien odotusten perustana sopimuksen tekohetkellä.

| (523) | Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja vuoden 2007 sopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(523)

Ilmailuun liittyvät lisätulot perustuivat julkistettuihin lentoasemamaksuihin ja vuoden 2007 sopimukseen sekä liikennemääräennusteisiin. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot arvioitiin johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

| (524) | Lisäkustannukset perustuivat keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin. Niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu ensimmäisenä vuonna sekä tulospalkkiot (analyysissa oletetaan, että Germanwings saavuttaa matkustajamääriä koskevat tavoitteet). Taulukossa 17 esitetyn nettonykyarvon laskennassa regressioanalyysi perustui sopimuksen tekohetkeä edeltäviin eli vuosien 1998–2006 kustannustietoihin.

  Taulukko 17


  Vuoden 2007 Germanwings-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot (tuhatta euroa)









  Vuosi | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | – [130–150] | – [20–30] | – [5–10] |
| Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (126) | – [150–200] | | |

(524)

Lisäkustannukset perustuivat keskimääräisiin yksikkökohtaisiin maksuihin ja liikennemääräennusteisiin. Niihin sisältyy [...] euron kertaluonteinen maksu ensimmäisenä vuonna sekä tulospalkkiot (analyysissa oletetaan, että Germanwings saavuttaa matkustajamääriä koskevat tavoitteet). Taulukossa 17 esitetyn nettonykyarvon laskennassa regressioanalyysi perustui sopimuksen tekohetkeä edeltäviin eli vuosien 1998–2006 kustannustietoihin.

Taulukko 17

Vuoden 2007 Germanwings-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot (tuhatta euroa)

Vuosi

2007

2008

2009

Lisätuotot

– [130–150]

– [20–30]

– [5–10]

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (126)

– [150–200]

iii)   Arviointi

| (525) | Komissio katsoo, että Italian käyttämä lähestymistapa on järkevä, kun se on arvioinut matkustajamääriä ja laskenut sen perusteella odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot. |
| --- | --- |

(525)

Komissio katsoo, että Italian käyttämä lähestymistapa on järkevä, kun se on arvioinut matkustajamääriä ja laskenut sen perusteella odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot.

| (526) | Sama koskee myös lisäkustannusten, myös markkinointimaksujen, laskentaa. Komissio katsoo kuitenkin, että regressioanalyysin pitäisi perustua tietoihin, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla sopimusten tekohetkellä. Näin ollen sen pitäisi koskea vain kyseisten sopimusten tekohetkeä edeltävää ajanjaksoa, eli tässä tapauksessa ajanjaksoa 1998–2006 Germanwingsin ja Volaren kanssa tehtyjen sopimusten osalta ja ajanjaksoa 1998–2009 Alitalian ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten osalta. |
| --- | --- |

(526)

Sama koskee myös lisäkustannusten, myös markkinointimaksujen, laskentaa. Komissio katsoo kuitenkin, että regressioanalyysin pitäisi perustua tietoihin, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla sopimusten tekohetkellä. Näin ollen sen pitäisi koskea vain kyseisten sopimusten tekohetkeä edeltävää ajanjaksoa, eli tässä tapauksessa ajanjaksoa 1998–2006 Germanwingsin ja Volaren kanssa tehtyjen sopimusten osalta ja ajanjaksoa 1998–2009 Alitalian ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten osalta.

| (527) | Ryanairin kanssa tehtyjen vuosien 2000, 2002 ja 2003 sopimusten kohdalla komissio hyväksyi sen, ettei tarkoituksenmukaista regressioanalyysia voida suorittaa kustannuksia koskevien ennakkotietojen perusteella. Tämän vuoksi ajanjakson 1998–2008 kustannustietoja käytettiin osoituksena siitä, mitä harkitseva markkinataloussijoittaja olisi odottanut kyseisten sopimusten tekohetkellä (ks. johdanto-osan 491 kappale). Sitä vastoin Germanwingsin kanssa tehdyn vuoden 2007 sopimuksen ja Meridianan kanssa tehdyn vuoden 2010 sopimuksen kohdalla on käytettävissä enemmän tietolähteitä regressioanalyysin suorittamiseksi sellaisista kustannuksia koskevista ennakkotiedoista, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä. Komissio toteaa lisäksi, että Italia hyväksyi vastaavan lähestymistavan vuoden 2006 Ryanairin sopimusten – jotka on päivätty ennen Germanwingsin kanssa tehtyä vuoden 2007 sopimusta – arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(527)

Ryanairin kanssa tehtyjen vuosien 2000, 2002 ja 2003 sopimusten kohdalla komissio hyväksyi sen, ettei tarkoituksenmukaista regressioanalyysia voida suorittaa kustannuksia koskevien ennakkotietojen perusteella. Tämän vuoksi ajanjakson 1998–2008 kustannustietoja käytettiin osoituksena siitä, mitä harkitseva markkinataloussijoittaja olisi odottanut kyseisten sopimusten tekohetkellä (ks. johdanto-osan 491 kappale). Sitä vastoin Germanwingsin kanssa tehdyn vuoden 2007 sopimuksen ja Meridianan kanssa tehdyn vuoden 2010 sopimuksen kohdalla on käytettävissä enemmän tietolähteitä regressioanalyysin suorittamiseksi sellaisista kustannuksia koskevista ennakkotiedoista, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä. Komissio toteaa lisäksi, että Italia hyväksyi vastaavan lähestymistavan vuoden 2006 Ryanairin sopimusten – jotka on päivätty ennen Germanwingsin kanssa tehtyä vuoden 2007 sopimusta – arvioimiseksi.

| (528) | Komissio panee myös merkille Italian lähestymistavan, jonka mukaan se ei ottanut huomioon ”tulevaa arvoa”, joka kattaisi So.Ge.A.AL:n Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten voimassaoloajan päättymisen jälkeen saatuja hyötyjä. Tämä lähestymistapa on johdanto-osan 445–450 kappaleessa esitettyjen komission perustelujen mukainen. |
| --- | --- |

(528)

Komissio panee myös merkille Italian lähestymistavan, jonka mukaan se ei ottanut huomioon ”tulevaa arvoa”, joka kattaisi So.Ge.A.AL:n Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten voimassaoloajan päättymisen jälkeen saatuja hyötyjä. Tämä lähestymistapa on johdanto-osan 445–450 kappaleessa esitettyjen komission perustelujen mukainen.

| (529) | Komissio toteaa myös, että samoin kuin Ryanairin kanssa tehtyjen vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten osalta, Meridianan ja Alitalian kanssa tehtyjä sopimuksia sovellettiin takautuvasti kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010. So.Ge.A.AL selvitti, että kyseisenä ajanjaksona So.Ge.A.AL oli keskustellut ehdoista, jotka olivat samankaltaisia kuin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin myöhemmin Meridianan ja Alitalian kanssa 20 päivänä lokakuuta 2010. Komissio on siksi samaa mieltä siitä, että tämä lähestymistapa vastaa markkinataloussijoittajan lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(529)

Komissio toteaa myös, että samoin kuin Ryanairin kanssa tehtyjen vuosien 2006 ja 2010 lentoasemapalvelusopimusten osalta, Meridianan ja Alitalian kanssa tehtyjä sopimuksia sovellettiin takautuvasti kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010. So.Ge.A.AL selvitti, että kyseisenä ajanjaksona So.Ge.A.AL oli keskustellut ehdoista, jotka olivat samankaltaisia kuin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin myöhemmin Meridianan ja Alitalian kanssa 20 päivänä lokakuuta 2010. Komissio on siksi samaa mieltä siitä, että tämä lähestymistapa vastaa markkinataloussijoittajan lähestymistapaa.

| (530) | Komissio toteaa lopuksi, että Meridianan kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa (joka oli voimassa kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010) todettiin, että sopimusta voitaisiin jatkaa vuosille 2011 ja 2012, jos lentoyhtiön matkustajamäärä ylittää tietyn sopimuksessa määrätyn vähimmäisrajan. Italia selvitti, että sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti, että Meridiana saavuttaisi vaaditun matkustajaliikenteen vähimmäistason, ja näin ollen, että Meridiana uusisi markkinointisopimuksen (ja näin ollen myös huolintasopimuksen) So.Ge.A.AL:n kanssa samankaltaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(530)

Komissio toteaa lopuksi, että Meridianan kanssa tehdyssä markkinointisopimuksessa (joka oli voimassa kesäkuusta 2010 lokakuuhun 2010) todettiin, että sopimusta voitaisiin jatkaa vuosille 2011 ja 2012, jos lentoyhtiön matkustajamäärä ylittää tietyn sopimuksessa määrätyn vähimmäisrajan. Italia selvitti, että sopimusten tekohetkellä So.Ge.A.AL odotti, että Meridiana saavuttaisi vaaditun matkustajaliikenteen vähimmäistason, ja näin ollen, että Meridiana uusisi markkinointisopimuksen (ja näin ollen myös huolintasopimuksen) So.Ge.A.AL:n kanssa samankaltaisin ehdoin.

| (531) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Ensinnäkin Meridianan kanssa tehdyssä huolintasopimuksessa ei ollut nimenomaista määräystä sen mahdollisesta uusimisesta. Tällainen lauseke oli vain markkinointisopimuksessa. Komissio on samaa mieltä siitä, että markkinointisopimuksen voimassaolon mahdollinen jatkaminen, mikäli Meridiana täyttäisi liikennemääriä koskevat tavoitteet, johtaisi siihen, että lentoyhtiön kanssa tehdyn huolintasopimuksen voimassaoloa jatkettaisiin vastaavasti. Huolintasopimuksen tekohetkellä Meridianalla ei kuitenkaan ollut oikeudellista velvollisuutta jatkaa liikennöintiä lentoasemalta sopimuksen voimassaolon päätyttyä, eli huhtikuun 2011 jälkeen. Lisäksi markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, yli kuusi kuukautta huolintasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio katsoo, että huhtikuussa 2010, jolloin huolintasopimus allekirjoitettiin, So.Ge.A.AL ei voinut olla varma siitä, että sopimukset uusittaisiin samankaltaisin ehdoin, koska tällainen uusiminen oli pelkästään hypoteettista. Komissio katsoo näin ollen, että kannattavuusanalyysissa pitäisi huomioida ainoastaan sopimuksen alkuperäinen yhden vuoden voimassaoloaika. |
| --- | --- |

(531)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Ensinnäkin Meridianan kanssa tehdyssä huolintasopimuksessa ei ollut nimenomaista määräystä sen mahdollisesta uusimisesta. Tällainen lauseke oli vain markkinointisopimuksessa. Komissio on samaa mieltä siitä, että markkinointisopimuksen voimassaolon mahdollinen jatkaminen, mikäli Meridiana täyttäisi liikennemääriä koskevat tavoitteet, johtaisi siihen, että lentoyhtiön kanssa tehdyn huolintasopimuksen voimassaoloa jatkettaisiin vastaavasti. Huolintasopimuksen tekohetkellä Meridianalla ei kuitenkaan ollut oikeudellista velvollisuutta jatkaa liikennöintiä lentoasemalta sopimuksen voimassaolon päätyttyä, eli huhtikuun 2011 jälkeen. Lisäksi markkinointisopimus allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2010, yli kuusi kuukautta huolintasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio katsoo, että huhtikuussa 2010, jolloin huolintasopimus allekirjoitettiin, So.Ge.A.AL ei voinut olla varma siitä, että sopimukset uusittaisiin samankaltaisin ehdoin, koska tällainen uusiminen oli pelkästään hypoteettista. Komissio katsoo näin ollen, että kannattavuusanalyysissa pitäisi huomioida ainoastaan sopimuksen alkuperäinen yhden vuoden voimassaoloaika.

| (532) | Samalla komissio panee merkille Italian tavan perustella So.Ge.A.AL:n huolintasopimuksen uusimista koskevia odotuksia pelkästään sillä, että markkinointisopimusta (huolintasopimuksen sijasta) on mahdollista jatkaa. Komissio katsoo, että tämän lähestymistavan takia vuoksi on vaikea hyväksyä Ryanairin ja AMS:n tutkinnan aikana esittämää väitettä, jonka mukaan markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimukset voidaan helposti erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

(532)

Samalla komissio panee merkille Italian tavan perustella So.Ge.A.AL:n huolintasopimuksen uusimista koskevia odotuksia pelkästään sillä, että markkinointisopimusta (huolintasopimuksen sijasta) on mahdollista jatkaa. Komissio katsoo, että tämän lähestymistavan takia vuoksi on vaikea hyväksyä Ryanairin ja AMS:n tutkinnan aikana esittämää väitettä, jonka mukaan markkinointi- ja lentoasemapalvelusopimukset voidaan helposti erottaa toisistaan.

| (533) | Komissio on rekonstruoinut analyysin johdanto-osan 525–532 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella. Saadut nettonykyarvot sopimuksille niiden tekohetken ajankohtana ja niiden suunnitellun voimassaolon ajaksi on esitetty taulukossa 18.

  Taulukko 18


  So.Ge.A.AL:n Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten nettonykyarvot








  Lentoyhtiö | Suunniteltu sopimuskausi | Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (tuhatta euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Volare | 2007–2010 | [250–300] |
| Air One/Alitalia | 2010–2015 | [12 500–13 000] |
| Meridiana | 2010–2011 | – [150–200] |
| Germanwings | 2007–2009 | – [150–200] |

(533)

Komissio on rekonstruoinut analyysin johdanto-osan 525–532 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella. Saadut nettonykyarvot sopimuksille niiden tekohetken ajankohtana ja niiden suunnitellun voimassaolon ajaksi on esitetty taulukossa 18.

Taulukko 18

So.Ge.A.AL:n Air Onen/Alitalian, Meridianan, Volaren ja Germanwingsin kanssa tekemien sopimusten nettonykyarvot

Lentoyhtiö

Suunniteltu sopimuskausi

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (tuhatta euroa)

Volare

2007–2010

[250–300]

Air One/Alitalia

2010–2015

[12 500–13 000]

Meridiana

2010–2011

– [150–200]

Germanwings

2007–2009

– [150–200]

| (534) | Koska odotettu diskontattu tulos on negatiivinen Meridianan ja Germanwingsin sopimusten osalta, komissio katsoo, että So.Ge.A.AL ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin tehdessään kyseiset sopimukset. Lentoaseman pitäjän ei voitu odottaa kattavan yhdenkään sopimuksen lisäkustannuksia. Koska So.Ge.A.AL ei näin ollen toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, sen päätös tehdä sopimukset kyseisin ehdoin antoi Germanwingsille ja Meridianalle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(534)

Koska odotettu diskontattu tulos on negatiivinen Meridianan ja Germanwingsin sopimusten osalta, komissio katsoo, että So.Ge.A.AL ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin tehdessään kyseiset sopimukset. Lentoaseman pitäjän ei voitu odottaa kattavan yhdenkään sopimuksen lisäkustannuksia. Koska So.Ge.A.AL ei näin ollen toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, sen päätös tehdä sopimukset kyseisin ehdoin antoi Germanwingsille ja Meridianalle taloudellista etua.

| (535) | Taulukossa 19 on esitetty yleiskatsaus lisäkustannuksista ja lisätuloista, joita olisi voitu odottaa Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehtyjen sopimusten tekohetkellä.

  Taulukko 19


  Kannattavuuden lisääntyminen Germanwingsin ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten seurauksena









  Germanwings | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Odotettu matkustajamäärä | 15 000 | 15 000 | 15 000 |
| Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot | (...) | (...) | (...) |
| Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot | (...) | (...) | (...) |
| Odotetut lisäkustannukset | (...) | (...) | (...) |
| Markkinointituen kustannukset | (...) | (...) | (...) |
| Odotettu nimellinen tulos | – 140 482 | – 24 616 | – 8 745 |

(535)

Taulukossa 19 on esitetty yleiskatsaus lisäkustannuksista ja lisätuloista, joita olisi voitu odottaa Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehtyjen sopimusten tekohetkellä.

Taulukko 19

Kannattavuuden lisääntyminen Germanwingsin ja Meridianan kanssa tehtyjen sopimusten seurauksena

Germanwings

2007

2008

2009

Odotettu matkustajamäärä

15 000

15 000

15 000

Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot

(...)

(...)

(...)

Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot

(...)

(...)

(...)

Odotetut lisäkustannukset

(...)

(...)

(...)

Markkinointituen kustannukset

(...)

(...)

(...)

Odotettu nimellinen tulos

– 140 482

– 24 616

– 8 745

| Meridiana | 2010 |
| --- | --- |
| Odotettu matkustajamäärä | 59 631 |
| Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot | (...) |
| Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot | (...) |
| Odotetut lisäkustannukset | (...) |
| Markkinointituen kustannukset | (...) |
| Odotettu nimellinen tulos | – 175 174 |

Meridiana

2010

Odotettu matkustajamäärä

59 631

Odotetut ilmailuun liittyvät lisätulot

(...)

Odotetut muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot

(...)

Odotetut lisäkustannukset

(...)

Markkinointituen kustannukset

(...)

Odotettu nimellinen tulos

– 175 174

| (536) | Sitä vastoin Volaren ja Alitalian kanssa tehtyjen sopimusten olisi voitu odottaa johtavan positiiviseen diskontattuun tulokseen. Näin ollen tehdessään kyseiset sopimukset So.Ge.A.AL ei antanut taloudellista etua kyseisille lentoliikenteen harjoittajille. |
| --- | --- |

(536)

Sitä vastoin Volaren ja Alitalian kanssa tehtyjen sopimusten olisi voitu odottaa johtavan positiiviseen diskontattuun tulokseen. Näin ollen tehdessään kyseiset sopimukset So.Ge.A.AL ei antanut taloudellista etua kyseisille lentoliikenteen harjoittajille.

iv.   Päätelmät

| (537) | Italian toimittaman So.Ge.A.AL:n Alitalian ja Volaren kanssa tekemiä sopimuksia koskevan kannattavuusanalyysin perusteella komissio katsoo, että kannattavuusnäkymien perusteella toimivan markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää hyväksyä kyseisten sopimusten ehdot sopimusten tekopäivänä. Näin ollen kyseiset sopimukset eivät sisällä tukea lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(537)

Italian toimittaman So.Ge.A.AL:n Alitalian ja Volaren kanssa tekemiä sopimuksia koskevan kannattavuusanalyysin perusteella komissio katsoo, että kannattavuusnäkymien perusteella toimivan markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää hyväksyä kyseisten sopimusten ehdot sopimusten tekopäivänä. Näin ollen kyseiset sopimukset eivät sisällä tukea lentoyhtiöille.

| (538) | Johdanto-osan 525–536 kappaleen perusteella komissio kuitenkin katsoo, ettei So.Ge.A.AL:n kannalta ollut järkevää tehdä sopimuksia Meridianan ja Germanwingsin kanssa. Kullakin sopimuksella myönnetään taloudellista etua kyseiselle lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

(538)

Johdanto-osan 525–536 kappaleen perusteella komissio kuitenkin katsoo, ettei So.Ge.A.AL:n kannalta ollut järkevää tehdä sopimuksia Meridianan ja Germanwingsin kanssa. Kullakin sopimuksella myönnetään taloudellista etua kyseiselle lentoyhtiölle.

Sopimukset Bmibabyn, Air Italyn ja Air Valléen kanssa

| (539) | Kuten edellä on mainittu, Italia toimitti komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä So.Ge.A.AL:n muiden tutkinnan kohteena olevien lentoyhtiöiden, eli Bmibabyn, Air Italyn and Air Valléen, kanssa tekemien sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin. |
| --- | --- |

(539)

Kuten edellä on mainittu, Italia toimitti komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä So.Ge.A.AL:n muiden tutkinnan kohteena olevien lentoyhtiöiden, eli Bmibabyn, Air Italyn and Air Valléen, kanssa tekemien sopimusten kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin.

| (540) | So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemät huolintasopimukset on esitetty lyhyesti taulukossa 20:

  Taulukko 20


  Huolintasopimukset Bmibabyn, Air Italyn ja Air Valléen kanssa








  Lentoyhtiö | Sopimuksen suunniteltu kesto | Rotaatiokohtainen huolintamaksu |
| --- | --- | --- | --- |
| Air Italy | 1.6.2008–31.12.2010 | 600 |
| Air Vallée | 9.8.2010–30.8.2010 | 300 |
| Bmibaby | 29.5.2010–30.9.2010 | 700 |

(540)

So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemät huolintasopimukset on esitetty lyhyesti taulukossa 20:

Taulukko 20

Huolintasopimukset Bmibabyn, Air Italyn ja Air Valléen kanssa

Lentoyhtiö

Sopimuksen suunniteltu kesto

Rotaatiokohtainen huolintamaksu

Air Italy

1.6.2008–31.12.2010

600

Air Vallée

9.8.2010–30.8.2010

300

Bmibaby

29.5.2010–30.9.2010

700

| (541) | Menetelmä, jota Italia käytti tutkiessaan So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten kannattavuutta lisäävää vaikutusta, on esitetty tarkemmin johdanto-osan 542–545 kappaleessa. |
| --- | --- |

(541)

Menetelmä, jota Italia käytti tutkiessaan So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten kannattavuutta lisäävää vaikutusta, on esitetty tarkemmin johdanto-osan 542–545 kappaleessa.

| (542) | Ilmailuun liittyviin lisätuloihin kuuluvat laskeutumismaksuista, matkatavaroiden käsittelymaksuista, matkustajamaksuista, ilma-alusten käsittelystä ja lähtöselvityksestä saatavat tulot. Kaikki maksut, paitsi huolintamaksut, perustuvat julkistettuun lentoasemamaksujen järjestelmään. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot on arvioitu johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(542)

Ilmailuun liittyviin lisätuloihin kuuluvat laskeutumismaksuista, matkatavaroiden käsittelymaksuista, matkustajamaksuista, ilma-alusten käsittelystä ja lähtöselvityksestä saatavat tulot. Kaikki maksut, paitsi huolintamaksut, perustuvat julkistettuun lentoasemamaksujen järjestelmään. Muuhun kuin ilmailuun liittyvät lisätulot on arvioitu johdanto-osan 502 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

| (543) | Odotettuihin lisäkustannuksiin sisältyvät henkilöstöön (127), huolintaan, matkatavaroihin, palveluihin ja materiaaleihin sekä So.Ge.A.AL:n toimilupaan liittyvät kustannukset. Koska So.Ge.A.AL:n Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemät sopimukset eivät koskeneet markkinointipalveluja, analyysissa ei oteta huomioon markkinointimaksuja. Lentoaseman matkustajamääristä ja kustannuksista tehtiin regressioanalyysi niiden ennakkotietojen perusteella, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä, eli 1998–2007 Air Italyn kanssa tehdyn sopimuksen osalta ja 1998–2009 Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehtyjen sopimusten osalta. |
| --- | --- |

(543)

Odotettuihin lisäkustannuksiin sisältyvät henkilöstöön (127), huolintaan, matkatavaroihin, palveluihin ja materiaaleihin sekä So.Ge.A.AL:n toimilupaan liittyvät kustannukset. Koska So.Ge.A.AL:n Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemät sopimukset eivät koskeneet markkinointipalveluja, analyysissa ei oteta huomioon markkinointimaksuja. Lentoaseman matkustajamääristä ja kustannuksista tehtiin regressioanalyysi niiden ennakkotietojen perusteella, jotka olivat So.Ge.A.AL:n saatavilla kyseisten sopimusten tekohetkellä, eli 1998–2007 Air Italyn kanssa tehdyn sopimuksen osalta ja 1998–2009 Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehtyjen sopimusten osalta.

| (544) | Taulukossa 21 on esitetty lyhyesti lisätuotot, joita So.Ge.A.AL:lle odotetaan kertyvän Air Italyn kanssa tehdystä sopimuksesta. Niiden lisätuottojen nettonykyarvot, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa saavansa Air Italyn kanssa tehdystä sopimuksesta, ovat 99 330 euroa (128).

  Taulukko 21


  Vuoden 2008 Air Italy -sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (euroa)









  Vuosi | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | [30 000–40 000] | [30 000–40 000] | [30 000–40 000] |
| Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (129) | [90 000–110 000] | | |

(544)

Taulukossa 21 on esitetty lyhyesti lisätuotot, joita So.Ge.A.AL:lle odotetaan kertyvän Air Italyn kanssa tehdystä sopimuksesta. Niiden lisätuottojen nettonykyarvot, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa saavansa Air Italyn kanssa tehdystä sopimuksesta, ovat 99 330 euroa (128).

Taulukko 21

Vuoden 2008 Air Italy -sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo (euroa)

Vuosi

2008

2009

2010

Lisätuotot

[30 000–40 000]

[30 000–40 000]

[30 000–40 000]

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo (129)

[90 000–110 000]

| (545) | Taulukossa 22 on esitetty lyhyesti lisätuotot, joita So.Ge.A.AL odottaa saavansa Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehdyistä sopimuksista. Niiden lisätuottojen nettonykyarvot, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa saavansa Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehdyistä sopimuksista, ovat 3 399 ja 25 330 euroa (130). Italian mukaan nettonykyarvon arviot ovat suhteellisen alhaisia, koska So.Ge.A.AL:n Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten odotettiin olevan voimassa vain yhden vuoden (tai alle vuoden).

  Taulukko 22


  Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehtyjen sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot (euroa) | Air Vallée | Bmibaby |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | [3 000–3 500] | [25 000–26 000] |

(545)

Taulukossa 22 on esitetty lyhyesti lisätuotot, joita So.Ge.A.AL odottaa saavansa Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehdyistä sopimuksista. Niiden lisätuottojen nettonykyarvot, joita So.Ge.A.AL olisi voinut odottaa saavansa Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehdyistä sopimuksista, ovat 3 399 ja 25 330 euroa (130). Italian mukaan nettonykyarvon arviot ovat suhteellisen alhaisia, koska So.Ge.A.AL:n Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten odotettiin olevan voimassa vain yhden vuoden (tai alle vuoden).

Taulukko 22

Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tehtyjen sopimusten odotettujen kassavirtojen nettonykyarvot (euroa)

Air Vallée

Bmibaby

Lisätuotot

[3 000–3 500]

[25 000–26 000]

| (546) | Komissio toteaa, että Italian käyttämä lähestymistapa, kun se arvioi matkustajamääriä ja laskee So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten odotettuja ilmailuun liittyviä ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä lisätuloja ja lisäkustannuksia, on sama lähestymistapa, jota se käytti muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten osalta. Näin ollen komissio katsoo, että näiden sopimusten odotettiin olevan kannattavia So.Ge.A.AL:lle niiden tekohetkellä. |
| --- | --- |

(546)

Komissio toteaa, että Italian käyttämä lähestymistapa, kun se arvioi matkustajamääriä ja laskee So.Ge.A.AL:n Air Italyn, Air Valléen ja Bmibabyn kanssa tekemien sopimusten odotettuja ilmailuun liittyviä ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä lisätuloja ja lisäkustannuksia, on sama lähestymistapa, jota se käytti muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen sopimusten osalta. Näin ollen komissio katsoo, että näiden sopimusten odotettiin olevan kannattavia So.Ge.A.AL:lle niiden tekohetkellä.

12.2.1.3   Tuen valikoivuus

| (547) | Johdanto-osan 534 kappaleessa määritelty taloudellinen etu myönnettiin valikoivasti, sillä ainoastaan Meridiana ja Germanwings hyötyivät siitä. Etu perustuu lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksiin, joista neuvoteltiin erikseen näiden kahden lentoyhtiön kanssa ja joita ei tehty muiden samalla lentoasemalla samoin ehdoin liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa kaikki tutkinnan kohteena olevat sopimukset ovat hyvin erilaisia ja johtavat erilaisiin So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden välisiin kassavirtoihin. |
| --- | --- |

(547)

Johdanto-osan 534 kappaleessa määritelty taloudellinen etu myönnettiin valikoivasti, sillä ainoastaan Meridiana ja Germanwings hyötyivät siitä. Etu perustuu lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksiin, joista neuvoteltiin erikseen näiden kahden lentoyhtiön kanssa ja joita ei tehty muiden samalla lentoasemalla samoin ehdoin liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa kaikki tutkinnan kohteena olevat sopimukset ovat hyvin erilaisia ja johtavat erilaisiin So.Ge.A.AL:n ja Algheron lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden välisiin kassavirtoihin.

12.2.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (548) | Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (131). Käytännön syistä kilpailun voidaan olettaa vääristyvän heti, kun valtio antaa rahoitusetua yritykselle vapautetulla alalla, jossa esiintyy (ainakin mahdollista) kilpailua. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on todettu, että tuen myöntäminen sisämarkkinoilla toimivalle yritykselle voi olla omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (132). |
| --- | --- |

(548)

Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (131). Käytännön syistä kilpailun voidaan olettaa vääristyvän heti, kun valtio antaa rahoitusetua yritykselle vapautetulla alalla, jossa esiintyy (ainakin mahdollista) kilpailua. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on todettu, että tuen myöntäminen sisämarkkinoilla toimivalle yritykselle voi olla omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (132).

| (549) | Sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas paketti tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 (133), lentoliikenteen harjoittajat ovat voineet liikennöidä vapaasti Euroopan sisäisiä reittejä. Unionin tuomioistuin on kuitenkin todennut, että
  ”silloin, kun yritys toimii alalla, jolla esiintyy kilpailua eri jäsenvaltioiden [...] valmistajien kesken, mikä tahansa viranomaisilta saatu tuki on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristämään kilpailua, sillä yrityksen toiminnan jatkaminen estää kilpailijoita kasvattamasta markkinaosuuttaan ja vähentää niiden mahdollisuuksia lisätä vientiään” (134). |
| --- | --- |

(549)

Sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas paketti tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 (133), lentoliikenteen harjoittajat ovat voineet liikennöidä vapaasti Euroopan sisäisiä reittejä. Unionin tuomioistuin on kuitenkin todennut, että

”silloin, kun yritys toimii alalla, jolla esiintyy kilpailua eri jäsenvaltioiden [...] valmistajien kesken, mikä tahansa viranomaisilta saatu tuki on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristämään kilpailua, sillä yrityksen toiminnan jatkaminen estää kilpailijoita kasvattamasta markkinaosuuttaan ja vähentää niiden mahdollisuuksia lisätä vientiään” (134).

| (550) | Komissio toteaa, että So.Ge.A.AL on antanut valikoivan edun Germanwingsille ja Meridianalle. Nämä lentoyhtiöt toimivat vapautetuilla markkinoilla, joilla on kilpailua. Niiden saamat edut olivat omiaan parantamaan niiden asemaa markkinoilla, joilla tarjotaan lentoliikennepalveluja Algheron lentoasemalle/lentoasemalta, muiden unionin lentoliikenteen harjoittajien vahingoksi. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Germanwingsille ja Meridianalle myönnetty etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(550)

Komissio toteaa, että So.Ge.A.AL on antanut valikoivan edun Germanwingsille ja Meridianalle. Nämä lentoyhtiöt toimivat vapautetuilla markkinoilla, joilla on kilpailua. Niiden saamat edut olivat omiaan parantamaan niiden asemaa markkinoilla, joilla tarjotaan lentoliikennepalveluja Algheron lentoasemalle/lentoasemalta, muiden unionin lentoliikenteen harjoittajien vahingoksi. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Germanwingsille ja Meridianalle myönnetty etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

12.2.1.5   Lentoyhtiöiden kanssa tehtyjä sopimuksia koskeva päätelmä

| (551) | Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Meridianan kanssa tehdyn vuoden 2010 sopimuksen mukaisesti ja Germanwingisin kanssa tehdyn vuoden 2007 sopimuksen mukaisesti toteuttamat toimenpiteet sisälsivät valtiontukea, jonka määrä on noin 175 174 euroa Meridianalle ja 140 482 euroa Germanwingsille. Koska kunkin sopimuksen sisältämä tuki pantiin täytäntöön ilman komission hyväksyntää, se on sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(551)

Komissio katsoo näin ollen, että So.Ge.A.AL:n Meridianan kanssa tehdyn vuoden 2010 sopimuksen mukaisesti ja Germanwingisin kanssa tehdyn vuoden 2007 sopimuksen mukaisesti toteuttamat toimenpiteet sisälsivät valtiontukea, jonka määrä on noin 175 174 euroa Meridianalle ja 140 482 euroa Germanwingsille. Koska kunkin sopimuksen sisältämä tuki pantiin täytäntöön ilman komission hyväksyntää, se on sääntöjenvastaista valtiontukea.

12.2.2   Lentoyhtiöille myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (552) | Käynnistystuen osalta vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa todetaan seuraavaa:
  ”komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin käynnistystukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen 4 päivästä huhtikuuta 2014 alkaen, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu jo ennen kyseistä päivämäärää. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen mukaan komissio soveltaa lentoyhtiöille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoyhtiöille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen.” |
| --- | --- |

(552)

Käynnistystuen osalta vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa todetaan seuraavaa:

”komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin käynnistystukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen 4 päivästä huhtikuuta 2014 alkaen, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu jo ennen kyseistä päivämäärää. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen mukaan komissio soveltaa lentoyhtiöille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoyhtiöille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen.”

| (553) | Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa todetaan puolestaan seuraavaa:
  ”Komissio tutkii kaikki tuet, jotka on myönnetty [...] toiminnan aloittamiseen ilman sen lupaa eli perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan] vastaisesti, näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuen myöntäminen on aloitettu sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.” |
| --- | --- |

(553)

Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa todetaan puolestaan seuraavaa:

”Komissio tutkii kaikki tuet, jotka on myönnetty [...] toiminnan aloittamiseen ilman sen lupaa eli perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan] vastaisesti, näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuen myöntäminen on aloitettu sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”

| (554) | Koska Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehtiin sopimukset sen jälkeen, kun vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä joulukuuta 2005, nämä suuntaviivat muodostavat sovellettavan oikeusperustan arvioitaessa sopimusten soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(554)

Koska Meridianan ja Germanwingsin kanssa tehtiin sopimukset sen jälkeen, kun vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä joulukuuta 2005, nämä suuntaviivat muodostavat sovellettavan oikeusperustan arvioitaessa sopimusten soveltuvuutta sisämarkkinoille.

12.2.2.1   Soveltuvuuden arviointi vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen mukaisesti

| (555) | Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 79 kohdassa asetetaan useita edellytyksiä, jotka on täytettävä, jotta käynnistystuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(555)

Vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen 79 kohdassa asetetaan useita edellytyksiä, jotka on täytettävä, jotta käynnistystuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

i)   Tuki maksetaan lentoliikenteen harjoittajille, joilla on lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukainen jäsenvaltion antama voimassa oleva liikennelupa.

| (556) | Tässä tapauksessa edunsaajat ovat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 määriteltyjä lentoliikenteen harjoittajia (135). Näin ollen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen ensimmäinen edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(556)

Tässä tapauksessa edunsaajat ovat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 määriteltyjä lentoliikenteen harjoittajia (135). Näin ollen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen ensimmäinen edellytys täyttyy.

ii)   Tukea maksetaan reiteille, joita liikennöidään luokkiin C ja D kuuluvien alueellisten lentoasemien ja jonkin muun unionin lentoaseman välillä.

| (557) | Vuodesta 2005 Algheron lentoasema on luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella luokkaan C kuuluvaksi alueelliseksi lentoasemaksi. Tuki myönnettiin lentoyhtiöille, jotka avasivat uusia reittejä Algheron lentoasemalta unionin alueella sijaitseville muille lentoasemille. Näin ollen toinen edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(557)

Vuodesta 2005 Algheron lentoasema on luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella luokkaan C kuuluvaksi alueelliseksi lentoasemaksi. Tuki myönnettiin lentoyhtiöille, jotka avasivat uusia reittejä Algheron lentoasemalta unionin alueella sijaitseville muille lentoasemille. Näin ollen toinen edellytys täyttyy.

iii)   Lentoyhtiöille maksetaan tukea ainoastaan sellaisten uusien reittien tai uusien vuorojen käyttöönottoon, jotka lisäävät matkustajamääriä kyseisellä lentoasemalla. Tuki ei saa kannustaa siihen, että liikennettä vain siirretään tietyltä reitiltä tai joltakin yhtiöltä toiselle. Tuki ei saa etenkään aiheuttaa liikenteen siirtymistä samassa kaupungissa tai taajamassa (136) sijaitsevalle tai samaan lentoasemajärjestelmään (137) kuuluvalle toiselle lentoasemalle, joka liikennöi samaan tai vastaavaan kohteeseen samoin edellytyksin, jos siirtymistä ei voida perustella vuorotiheydellä tai jo olemassa olevien palveluiden kannattavuudella.

| (558) | Tuella pyrittiin kannustamaan lentoyhtiöitä käynnistämään uusia reittejä Algheron lentoasemalta yhteen tai useampaan unionin kohteeseen, mikä lisäisi matkustajamääriä. Samassa kaupungissa tai taajamassa ei ole toista lentoasemaa. Yhtäkään näistä reiteistä ei liikennöi suurnopeusjuna. Näin ollen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen kolmas edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(558)

Tuella pyrittiin kannustamaan lentoyhtiöitä käynnistämään uusia reittejä Algheron lentoasemalta yhteen tai useampaan unionin kohteeseen, mikä lisäisi matkustajamääriä. Samassa kaupungissa tai taajamassa ei ole toista lentoasemaa. Yhtäkään näistä reiteistä ei liikennöi suurnopeusjuna. Näin ollen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen kolmas edellytys täyttyy.

iv)   Tuetun reitin on osoittauduttava kannattavaksi pitkällä aikavälillä, eli sen on voitava kattaa toiminnasta aiheutuvat kustannukset ilman julkista rahoitusta. Tämän vuoksi aloittamiseen tarkoitetun tuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja asteittain vähenevää.

| (559) | Germanwingsille ja Meridianille myönnetty tuki oli rajoitettu So.Ge.A.AL:n kanssa tehtyjen sopimusten kestoon, eli yhteen vuoteen ja kolmeen vuoteen. Sopimuksissa ei kuitenkaan asetettu edellytykseksi, että Algheron lentoasemalta toimivien lentoliikenteen harjoittajien reittien olisi oltava yksinään kannattavia pitkällä aikavälillä. Komissio toteaa lisäksi, että vaikka Germanwingsin saaman tuen määrä, sellaisena kuin se on lueteltu taulukossa 19, oli asteittain vähenevä, Germanwings lopetti toiminnan Algheron lentoasemalla vuonna 2007 eikä näin ollen toiminut lainkaan ilman julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(559)

Germanwingsille ja Meridianille myönnetty tuki oli rajoitettu So.Ge.A.AL:n kanssa tehtyjen sopimusten kestoon, eli yhteen vuoteen ja kolmeen vuoteen. Sopimuksissa ei kuitenkaan asetettu edellytykseksi, että Algheron lentoasemalta toimivien lentoliikenteen harjoittajien reittien olisi oltava yksinään kannattavia pitkällä aikavälillä. Komissio toteaa lisäksi, että vaikka Germanwingsin saaman tuen määrä, sellaisena kuin se on lueteltu taulukossa 19, oli asteittain vähenevä, Germanwings lopetti toiminnan Algheron lentoasemalla vuonna 2007 eikä näin ollen toiminut lainkaan ilman julkista rahoitusta.

v)   Tukea voidaan myöntää ainoastaan tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (560) | Tukikelpoiset kustannukset on luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa ”uuden reitin tai vuoron käyttöönotosta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, joista lentoliikenteen harjoittaja vapautuu toiminnan päästyä täyteen vauhtiin”. Italia ei ole väittänyt, että Germanwingsin ja Meridianalle myönnetty rahoitus oli tarkoitettu vain tukikelpoisten kustannusten kattamiseen ja että säännöllisiä toimintakustannuksia ei tueta. Näin ollen tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(560)

Tukikelpoiset kustannukset on luokiteltu vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoissa ”uuden reitin tai vuoron käyttöönotosta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, joista lentoliikenteen harjoittaja vapautuu toiminnan päästyä täyteen vauhtiin”. Italia ei ole väittänyt, että Germanwingsin ja Meridianalle myönnetty rahoitus oli tarkoitettu vain tukikelpoisten kustannusten kattamiseen ja että säännöllisiä toimintakustannuksia ei tueta. Näin ollen tämä edellytys ei täyty.

vi)   Asteittain vähenevää tukea voidaan myöntää enintään kolmen vuoden ajan. Tuen enimmäismäärä saa olla vuosittain enintään 50 prosenttia kyseisen vuoden tukikelpoisista kustannuksista ja tuen kokonaiskeston ajalta keskimäärin 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

| (561) | Kyseisten lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa ei viitata lentoyhtiöiden kustannuksiin, eikä niissä määrätä, että tuki saa olla enintään tietty prosenttimäärä tukikelpoisista kustannuksista. Komissio katsoo näin ollen, ettei tämä edellytys täyty. |
| --- | --- |

(561)

Kyseisten lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa ei viitata lentoyhtiöiden kustannuksiin, eikä niissä määrätä, että tuki saa olla enintään tietty prosenttimäärä tukikelpoisista kustannuksista. Komissio katsoo näin ollen, ettei tämä edellytys täyty.

vii)   Lentoyhtiölle myönnetyn aloitustuen keston on joka tapauksessa oltava merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka asianomainen lentoyhtiö sitoutuu harjoittamaan toimintaa kyseiseltä lentoasemalta.

| (562) | Komissio toteaa, ettei sopimuksessa asetettu ehtoa, jonka mukaan lentoliikenteen harjoittajien käynnistämien reittien pitäisi olla toimivia tuetun toimintakauden jälkeen. |
| --- | --- |

(562)

Komissio toteaa, ettei sopimuksessa asetettu ehtoa, jonka mukaan lentoliikenteen harjoittajien käynnistämien reittien pitäisi olla toimivia tuetun toimintakauden jälkeen.

viii)   Tuen maksamisen on oltava sidoksissa kuljetettujen matkustajamäärien kehitykseen.

| (563) | Komissio toteaa, että kuljetettujen matkustajamäärien ja tuen määrän välillä on selvä yhteys. Erityisesti Germanwingsin ja Meridianan kanssa tehdyissä sopimuksissa määrättiin, että So.Ge.A.AL maksaa tulospalkkioita, jos lentoyhtiöt saavuttavat määrätyt liikennemääriä koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(563)

Komissio toteaa, että kuljetettujen matkustajamäärien ja tuen määrän välillä on selvä yhteys. Erityisesti Germanwingsin ja Meridianan kanssa tehdyissä sopimuksissa määrättiin, että So.Ge.A.AL maksaa tulospalkkioita, jos lentoyhtiöt saavuttavat määrätyt liikennemääriä koskevat tavoitteet.

ix)   Kun julkinen viranomainen aikoo myöntää jollekin lentoyhtiölle, lentoaseman välityksellä tai muutoin, tukea uuden reitin avaamiseen, sen on julkistettava hankkeensa riittävän ajoissa ja laajalti, jotta kaikki kiinnostuneet lentoyhtiöt voivat esittää tarjouksensa näistä palveluista. Ilmoituksessa on esitettävä kuvaus reitistä sekä tuen määrää ja kestoa koskevat objektiiviset kriteerit.

| (564) | Tutkinnan aikana Italia väitti, että lentoaseman aikomusta tehdä sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, jotka olivat kiinnostuneita avaamaan Algheron lentoasemalta lähteviä uusia reittejä, oli mainostettu riittävästi asiasta mahdollisesti kiinnostuneiden lentoliikenteen harjoittajien keskuudessa. Tästä ei kuitenkaan esitetty mitään todisteita. Ei ole mitään näyttöä siitä, että Algheron lentoasema oli julkistanut aikomuksensa myöntää tukea lentoyhtiöille ja tuen myöntämisen edellytykset riittävän ajoissa ja laajalti. Lentoliikenteen harjoittajien valintamenettely ei näin ollen ollut riittävän selkeä kiinnostuneiden lentoliikenteen harjoittajien syrjimättömän kohtelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(564)

Tutkinnan aikana Italia väitti, että lentoaseman aikomusta tehdä sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, jotka olivat kiinnostuneita avaamaan Algheron lentoasemalta lähteviä uusia reittejä, oli mainostettu riittävästi asiasta mahdollisesti kiinnostuneiden lentoliikenteen harjoittajien keskuudessa. Tästä ei kuitenkaan esitetty mitään todisteita. Ei ole mitään näyttöä siitä, että Algheron lentoasema oli julkistanut aikomuksensa myöntää tukea lentoyhtiöille ja tuen myöntämisen edellytykset riittävän ajoissa ja laajalti. Lentoliikenteen harjoittajien valintamenettely ei näin ollen ollut riittävän selkeä kiinnostuneiden lentoliikenteen harjoittajien syrjimättömän kohtelun varmistamiseksi.

x)   Kun lentoyhtiö tekee tarjouksen julkiselle viranomaiselle, joka aikoo myöntää tukea toiminnan aloittamiseen, sen on esitettävä hakemuksensa yhteydessä liiketoimintasuunnitelma, jossa osoitetaan reitin olevan kannattava huomattavan pitkään myös tuen päättymisen jälkeen. Julkisen viranomaisen on arvioitava uuden reitin vaikutus kilpaileviin reitteihin ennen aloittamistuen myöntämistä.

| (565) | Italia ja asianomaiset osapuolet eivät ole tutkinnan aikana esittäneet todisteita siitä, että lentoliikenteen harjoittajien piti etukäteen toimittaa kyseisten reittien liiketoimintasuunnitelmat sen osoittamiseksi, että kyseinen reitti olisi yksinään kannattava tietyn ajan jälkeen. So.Ge.A.AL ei myöskään ole väittänyt arvioineensa uusien reittien vaikutuksia toisiin reitteihin. Näin ollen tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(565)

Italia ja asianomaiset osapuolet eivät ole tutkinnan aikana esittäneet todisteita siitä, että lentoliikenteen harjoittajien piti etukäteen toimittaa kyseisten reittien liiketoimintasuunnitelmat sen osoittamiseksi, että kyseinen reitti olisi yksinään kannattava tietyn ajan jälkeen. So.Ge.A.AL ei myöskään ole väittänyt arvioineensa uusien reittien vaikutuksia toisiin reitteihin. Näin ollen tämä edellytys ei täyty.

xi)   Jäsenvaltioiden on valvottava, että jokaisen lentoaseman osalta julkaistaan vuosittain luettelo tukea saaneista reiteistä ja jokaisen reitin osalta julkisen rahoituksen lähde, tuensaajayritys sekä maksetun tuen ja asianomaisten matkustajien määrä.

| (566) | Ei ole näyttöä siitä, että Algheron lentoasema julkaisi vuosittain rahoitusta saaneita reittejä koskevan luettelon, josta käy ilmi rahoituksen lähde, kyseinen lentoliikenteen harjoittaja sekä maksetun tuen ja kuljetettujen matkustajien määrä. Näin ollen tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(566)

Ei ole näyttöä siitä, että Algheron lentoasema julkaisi vuosittain rahoitusta saaneita reittejä koskevan luettelon, josta käy ilmi rahoituksen lähde, kyseinen lentoliikenteen harjoittaja sekä maksetun tuen ja kuljetettujen matkustajien määrä. Näin ollen tämä edellytys ei täyty.

xii)   Tarvittaessa jäsenvaltioissa olisi säädettävä muutoksenhakumenettelyistä tukien myöntämisessä mahdollisesti esiintyvän syrjinnän korjaamiseksi.

| (567) | Italia ei ole väittänyt, että käytössä olisi muutoksenhakumenettelyjä, joissa käsiteltäisiin valituksia tuen myöntämisestä lentoliikenteen harjoittajille, jotka liikennöivät reittejä Algheron lentoasemalta. Näin ollen tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(567)

Italia ei ole väittänyt, että käytössä olisi muutoksenhakumenettelyjä, joissa käsiteltäisiin valituksia tuen myöntämisestä lentoliikenteen harjoittajille, jotka liikennöivät reittejä Algheron lentoasemalta. Näin ollen tämä edellytys ei täyty.

xiii)   On määriteltävä seuraamuksia, joita voidaan soveltaa siinä tapauksessa, että lentoliikenteen harjoittaja ei noudata lentoasemalle tuen maksamishetkellä antamiaan sitoumuksia. Perimällä tuen takaisin tai ottamalla haltuunsa lentoliikenteen harjoittajan antaman vakuuden lentoasema voi varmistaa, että lentoyhtiö noudattaa sitoumuksiaan.

| (568) | Komissio toteaa, että lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään seuraamuksista siinä tapauksessa, että lentoyhtiöt eivät saavuta siinä määrättyjä liikennemääriä koskevia tavoitteita. Näin ollen tämä edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(568)

Komissio toteaa, että lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään seuraamuksista siinä tapauksessa, että lentoyhtiöt eivät saavuta siinä määrättyjä liikennemääriä koskevia tavoitteita. Näin ollen tämä edellytys täyttyy.

xiv)   Aloittamistukia ei saa yhdistää muihin reitin toteuttamista varten myönnettäviin tukiin, esimerkiksi tietyntyyppisille matkustajille myönnettäviin, luonteeltaan sosiaalisiin tukiin tai julkisen palvelun korvauksiin. Tällaisia tukia ei myöskään saa myöntää silloin, kun tietyn reitin liikennöinti on varattu tietylle lentoliikenteen harjoittajalle asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan ja erityisesti sen 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. Suhteellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti tuet eivät myöskään saa olla päällekkäisiä muiden, samoja kustannuksia koskevien tukien kanssa, vaikka ne maksettaisiinkin toisessa valtiossa.

| (569) | Italia vahvisti, että kyseistä tukea ei myönnetty sellaisten reittien käynnistämistä varten, joihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia julkisen palvelun velvoitteita. Italia ei kuitenkaan ole vahvistanut, ettei tuki ole päällekkäinen muiden, samoja kustannuksia koskevien tukien kanssa. |
| --- | --- |

(569)

Italia vahvisti, että kyseistä tukea ei myönnetty sellaisten reittien käynnistämistä varten, joihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia julkisen palvelun velvoitteita. Italia ei kuitenkaan ole vahvistanut, ettei tuki ole päällekkäinen muiden, samoja kustannuksia koskevien tukien kanssa.

| (570) | Näin ollen lentoyhtiöille myönnettyä tukea ei voida vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena (aloitustukena). Meridianalle ja Germanwingsille myönnetty valtiontuki on näin ollen sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(570)

Näin ollen lentoyhtiöille myönnettyä tukea ei voida vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen perusteella pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena (aloitustukena). Meridianalle ja Germanwingsille myönnetty valtiontuki on näin ollen sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka on perittävä takaisin.

12.3   PÄÄTELMÄT

| (571) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että






  a) | Italia myönsi investointitukea Algheron lentoasemalle ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla; |
| --- | --- | --- |

(571)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että

a)

Italia myönsi investointitukea Algheron lentoasemalle ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla;

| b) | johdanto-osan 257 kappaleessa mainitut Algheron lentoaseman pitäjälle ennen 12 päivää joulukuuta 2000 myönnetyt tuet eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

johdanto-osan 257 kappaleessa mainitut Algheron lentoaseman pitäjälle ennen 12 päivää joulukuuta 2000 myönnetyt tuet eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan;

| c) | Italia myönsi toimintatukea Algheron lentoasemalle ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Toimintatuki soveltuu kuitenkin sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla; |
| --- | --- |

c)

Italia myönsi toimintatukea Algheron lentoasemalle ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Toimintatuki soveltuu kuitenkin sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla;

| d) | So.Ge.A.AL:n tekemät lentoasemapalvelusopimukset (tai huolintasopimukset) ja markkinointisopimukset Ryanairin, Air Onen/Alitalian, Volaren, Bmibabyn, Air Valléen ja Air Italyn kanssa eivät ole valtiontukea; |
| --- | --- |

d)

So.Ge.A.AL:n tekemät lentoasemapalvelusopimukset (tai huolintasopimukset) ja markkinointisopimukset Ryanairin, Air Onen/Alitalian, Volaren, Bmibabyn, Air Valléen ja Air Italyn kanssa eivät ole valtiontukea;

| e) | So.Ge.A.AL:n tekemät huolinta- ja markkinointisopimukset Meridianan ja Germanwingsin kanssa ovat sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

e)

So.Ge.A.AL:n tekemät huolinta- ja markkinointisopimukset Meridianan ja Germanwingsin kanssa ovat sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

13.   TAKAISINPERINTÄ

| (572) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on kumottava valtiontuki (138) tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki pyritään unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan palauttamaan aikaisempi tilanne (139). Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaiset tuet ja sen myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (140). |
| --- | --- |

(572)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on kumottava valtiontuki (138) tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki pyritään unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan palauttamaan aikaisempi tilanne (139). Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaiset tuet ja sen myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (140).

| (573) | Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (141) 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.” |
| --- | --- |

(573)

Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (141) 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”

| (574) | Taulukossa 19 mainittu Meridianalle ja Germanwingsille myönnetty valtiontuki on näin ollen palautettava Italialle siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle. |
| --- | --- |

(574)

Taulukossa 19 mainittu Meridianalle ja Germanwingsille myönnetty valtiontuki on näin ollen palautettava Italialle siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle.

| (575) | Takaisinperittävien määrien osalta komissio ottaa huomioon taulukossa 19 esitettyjen sopimusten odotettuja lisäkustannuksia ja lisätuloja koskevan ennakkoanalyysin ja seuraavat näkökohdat:






  a) | Kunkin kyseessä olevan sopimuksen tai sopimusten yhdistelmän osalta takaisin perittävän vuotuisen tukimäärän pitäisi vastata vuotuisia negatiivisia lisäkassavirtoja sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen tekohetkellä kunakin sopimuksen soveltamisvuonna. Nämä negatiiviset kassavirrat vastaavat rahoitusmääriä, joita tarvitaan, jotta sopimuksen nettonykyarvo olisi positiivinen ja siten jotta sopimus soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- | --- |

(575)

Takaisinperittävien määrien osalta komissio ottaa huomioon taulukossa 19 esitettyjen sopimusten odotettuja lisäkustannuksia ja lisätuloja koskevan ennakkoanalyysin ja seuraavat näkökohdat:

a)

Kunkin kyseessä olevan sopimuksen tai sopimusten yhdistelmän osalta takaisin perittävän vuotuisen tukimäärän pitäisi vastata vuotuisia negatiivisia lisäkassavirtoja sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen tekohetkellä kunakin sopimuksen soveltamisvuonna. Nämä negatiiviset kassavirrat vastaavat rahoitusmääriä, joita tarvitaan, jotta sopimuksen nettonykyarvo olisi positiivinen ja siten jotta sopimus soveltuisi sisämarkkinoille.

| b) | Komissio katsoo, että ajanjakso, joka on otettava huomioon Germanwingsin kannattavuusanalyysissa, on vuosi 2007. Kuten johdanto-osan 117 kappaleesta ilmenee, Germanwings liikennöi Algheron lentoasemalta ainoastaan vuonna 2007. Lentoyhtiön todellisuudessa saama etu rajoittuu kyseisten sopimusten tosiasialliseen kestoon, sillä heti kun sopimus oli irtisanottu, Germanwings ei enää saanut etuja lentoasemalta. |
| --- | --- |

b)

Komissio katsoo, että ajanjakso, joka on otettava huomioon Germanwingsin kannattavuusanalyysissa, on vuosi 2007. Kuten johdanto-osan 117 kappaleesta ilmenee, Germanwings liikennöi Algheron lentoasemalta ainoastaan vuonna 2007. Lentoyhtiön todellisuudessa saama etu rajoittuu kyseisten sopimusten tosiasialliseen kestoon, sillä heti kun sopimus oli irtisanottu, Germanwings ei enää saanut etuja lentoasemalta.

| (576) | Taulukosta 23 ilmenevät ohjeelliset takaisinperittävät määrät (negatiivinen lisäkassavirta) ja vastaavat vähennykset Germanwingsin sopimuksesta, joka irtisanottiin ennen sen voimassaoloajan päättymistä.

  Taulukko 23


  Tiedot saadun, takaisinperittävän ja jo palautetun tuen ohjeellisista määristä










  Tuensaajan tiedot | Saadun tuen ohjeellinen kokonaismäärä (euroa) | Takaisinperittävän tuen ohjeellinen kokonaismäärä (euroa)
  (pääoma) | Palautetun tuen kokonaismäärä (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| Germanwings | 140 482 | 140 482 | | |
| Meridiana | 175 174 | 175 174 | | |

(576)

Taulukosta 23 ilmenevät ohjeelliset takaisinperittävät määrät (negatiivinen lisäkassavirta) ja vastaavat vähennykset Germanwingsin sopimuksesta, joka irtisanottiin ennen sen voimassaoloajan päättymistä.

Taulukko 23

Tiedot saadun, takaisinperittävän ja jo palautetun tuen ohjeellisista määristä

Tuensaajan tiedot

Saadun tuen ohjeellinen kokonaismäärä (euroa)

Takaisinperittävän tuen ohjeellinen kokonaismäärä (euroa)

(pääoma)

Palautetun tuen kokonaismäärä (euroa)

Pääoma

Korko

Germanwings

140 482

140 482

Meridiana

175 174

175 174

| (577) | Lentoyhtiöille ja niiden tytäryhtiöille sopimuksista koituneen todellisen edun huomioon ottamiseksi taulukossa 23 mainittuja määriä voidaan oikaista Italian toimittamien todisteiden perusteella seuraavilla eroilla: i) lentoyhtiöiden todellisuudessa lentoasemamaksuina suorittamien maksujen, sellaisina kuin ne on jälkikäteen todettu, ja taulukosta 19 ilmeneviä tuloeriä vastaavien ennakoitujen kassavirtojen välinen erotus, ja ii) lentoyhtiöille markkinointisopimusten mukaisesti suoritettujen todellisten markkinointimaksujen, sellaisina kuin ne on jälkikäteen todettu, ja taulukosta 19 ilmenevien, vastaavien ennakoitujen markkinointikustannusten välinen erotus. |
| --- | --- |

(577)

Lentoyhtiöille ja niiden tytäryhtiöille sopimuksista koituneen todellisen edun huomioon ottamiseksi taulukossa 23 mainittuja määriä voidaan oikaista Italian toimittamien todisteiden perusteella seuraavilla eroilla: i) lentoyhtiöiden todellisuudessa lentoasemamaksuina suorittamien maksujen, sellaisina kuin ne on jälkikäteen todettu, ja taulukosta 19 ilmeneviä tuloeriä vastaavien ennakoitujen kassavirtojen välinen erotus, ja ii) lentoyhtiöille markkinointisopimusten mukaisesti suoritettujen todellisten markkinointimaksujen, sellaisina kuin ne on jälkikäteen todettu, ja taulukosta 19 ilmenevien, vastaavien ennakoitujen markkinointikustannusten välinen erotus.

| (578) | Italian on lisäksi lisättävä tukimäärään takaisinperintäkorko, joka lasketaan sitä päivästä lähtien, jona sääntöjenvastainen tuki oli edunsaajan käytettävissä, sen takaisinperimispäivään saakka (142) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (143) V luvun mukaisesti. Koska nyt käsiteltävässä asiassa tukimääriä vastaavat rahavirrat ovat monimutkaisia ja jakautuivat vuoden kuluessa useille eri päiville ja kummankin sopimuksen kesto oli ainoastaan vuosi, komissio katsoo, että takaisinperintäkorkojen laskemista varten voidaan katsoa, että kyseisen tuen maksamishetki Germanwingsille ja Meridianalle on kyseisten sopimusten (ennenaikainen) purkamishetki, |
| --- | --- |

(578)

Italian on lisäksi lisättävä tukimäärään takaisinperintäkorko, joka lasketaan sitä päivästä lähtien, jona sääntöjenvastainen tuki oli edunsaajan käytettävissä, sen takaisinperimispäivään saakka (142) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (143) V luvun mukaisesti. Koska nyt käsiteltävässä asiassa tukimääriä vastaavat rahavirrat ovat monimutkaisia ja jakautuivat vuoden kuluessa useille eri päiville ja kummankin sopimuksen kesto oli ainoastaan vuosi, komissio katsoo, että takaisinperintäkorkojen laskemista varten voidaan katsoa, että kyseisen tuen maksamishetki Germanwingsille ja Meridianalle on kyseisten sopimusten (ennenaikainen) purkamishetki,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Italian Algheron lentoasemalle myöntämät suorat avustukset infrastruktuuriin, varustukseen ja korjaustöihin sekä laitteistoihin ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italia myönsi valtiontukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

1.   Italian Algheron lentoaseman hyväksi toteuttamat pääomanlisäykset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italia myönsi valtiontukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

3 artikla

Italian Ryanairin, Air Onen/Alitalian, Volaren, Bmibabyn, Air Valléen ja Air Italyn hyväksi toteuttamat toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4 artikla

1.   Italian Meridianan ja Germanwingsin hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italia myönsi valtiontukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

5 artikla

1.   Italian on perittävä takaisin tuensaajilta 4 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuen katsotaan saatetun edunsaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Italian on peruutettava kaikki 4 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

6 artikla

1.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

7 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | edunsaajien saamien tukien kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

edunsaajien saamien tukien kokonaismäärä;

| b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi;

| d) | asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 4 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 38, 12.2.2008, s. 19, ja EUVL C 40, 12.2.2013, s. 15.

1

(2)  Asia T-395/04, Air One SpA v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 10.5.2006, Kok., s. II-1347.

2

(3)  EUVL C 12, 17.1.2008, s. 7.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3.

6

(7)  EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1.

7

(8)  Ks. http://servizi.aci.it/distanze-chilometriche-web

8

(9)  Tutkinnan aikana Italia ilmoitti komissiolle, että Volaren oikeusseuraaja on CAI Second SpA, joka on Alitalia – Compagnia Aerea Italiana S.p.A:n tytäryhtiö. Myös Air One SpA sulautui Alitalia – Compagnia Aerea Italiana S.p.A:han.

9

(10)  RAS omistaa 100 prosenttia SFIRS:n osakepääomasta. SFIRS valmistelee alueen taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevat suunnitelmat ja ohjelmat ja laatii sitä varten suuntaviivat.

10

(11)  Lentoaseman infrastruktuurin omistaa ENAC, joka harjoittaa toimintaa joko suoraan tai joka on antanut toiminnan harjoittamisen kolmansien osapuolten vastuulle toimilupien perusteella. Italiassa on perinteisesti ollut neljä lentoaseman hallinnointimallia: (i) valtio hallinnoi lentoasemaa suoraan, ja se vastaa lentoaseman koko infrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta, se ottaa kantaakseen kaikki menot ja pitää itsellään kaikki tulot; (ii) lentoasemia hallinnoidaan tilapäisen toimiluvan pohjalta, jolloin lentoaseman pitäjä voi saamansa tilapäisen luvan turvin hallinnoida lentoaseman infrastruktuuria ja pitää itsellään kaupallisista toiminnoista kertyvät tulot; (iii) lentoasemia hallinnoidaan osittaisen toimiluvan pohjalta, jolloin lentoaseman pitäjä pitää itsellään kaikki tulot, jotka kertyvät matkustaja- ja rahtiterminaalien ja lentoasemapalvelujen (kuten huolinnan) käytöstä, ja valtio pitää ENAC:n välityksellä kaikki lentoasemamaksuista (laskeutumis- ja nousumaksut, lentoalusten pysäköintimaksut ja matkustajamaksut) kertyvät tulot; (iv) lentoasemia hallinnoidaan kattavan toimiluvan pohjalta, jolloin lentoaseman pitäjä on vastuussa kaikkien infrastruktuurien hallinnoinnista (myös lentokenttäalueella) ja kaikkien lentoasemapalvelujen tarjonnasta ja kerää kaikki lentoaseman toiminnoista saatavat tulot 40 vuoden ajan. Vuodesta 2007 lähtien ENAC on voinut antaa kattavaan toimilupaan perustuvan lentoaseman hallinnoinnin väliaikaisesti osittaisten toimilupien haltijoille (myös niille, joille infrastruktuurin hallinnointi on annettu tehtäväksi vain tilapäisesti) rajoittamalla oikeutta käyttää käyttöoikeuksista saatavia tuloja lentoaseman pitäjän toimintojen toteuttamisen edellyttämiin kiireellisiin toimenpiteisiin, kuten toimintasuunnitelmassa (Piano di interventi) on vahvistettu.

11

tilapäisen

osittaisen

kattavan

osittaisten

tilapäisesti

(12)  So.Ge.A.AL:n toimiluvan myöntämistä koskeva ministeriöiden yhteinen päätös 125 T tehtiin 3 päivänä elokuuta 2007.

12

(13)  Komissio muistuttaa tältä osin siitä, että unionin oikeuskäytännön mukaan toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä yleensä kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Ks. vastaavasti asia C-118/85, komissio v. Italia, Kok., 1987, s. 2599, 7 ja 8 kohta; asia C-30/87, Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, tuomio 4.5.1988, Kok., s. I-2479, 18 kohta; asia C-364/92, SAT/Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43, 30 kohta, ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009, Kok., s. I-2207, 71 kohta.

13

(14)  Komission 26 päivänä toukokuuta 2014 päivättyyn tietopyyntöön annettu vastaus.

14

(15)  Toimilupasopimuksen 4 artiklan 7 ja 8 kohta ja 11 artikla.

15

(16)  Italian 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyn kirjeen liite 22.

16

(17)  Lentoaseman hallinnoinnista maksetun toimilupamaksun lisäksi So.Ge.A.AL on maksanut vuodesta 2005 alkaen myös turvallisuuspalveluihin liittyvää toimilupamaksua oikeudesta tarjota turvallisuuspalveluja lentoasemalla ja periä turvallisuuspalvelumaksuja.

17

(18)  ”Project Nuraghe – Il caso So.Ge.A.AL”, 29 päivänä elokuuta 2011, laatinut konsulttiyritys Accuracy, toimitettu komissiolle Italian 31 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, liite 1.

18

(19)  Italian 26 päivänä lokakuuta 2012 ja 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyt kirjeet.

19

(20)  Lentoasemilla on kaksi tärkeää tulonlähdettä: ensinnäkin ilmailuun liittyvät tulot, jotka saadaan lentoyhtiöiltä sekä lentokoneiden että matkustajien käyttämistä palveluista perityistä maksuista, ja toiseksi kaupalliset tulot, jotka saadaan lentoasemalla toteutetuista kaupallisista toimista, kuten vähittäiskaupasta, autojen pysäköinnistä, ateriapalveluista ja toimistojen/kiinteistöjen vuokraamisesta.

20

(21)  Neuvoston direktiivi 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla (EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36).

21

(22)  Ks. etenkin ministeriön asetuksen 521/1997 3 §.

22

(23)  Italian 31 päivänä elokuuta 2011 päivätyn kirjeen liitteet 7 ja 23. Ks. julkisen rahoituksen jakautuminen julkisten osakkeiden mukaan, mukaan lukien SFIRS:n antama rahoitus vuosina 2007, 2009 ja 2010, kyseisen kirjeen liite 1 (Accuracyn raportti), s. 40.

23

(24)  Italian 22 päivänä lokakuuta 2012 päivätty kirje.

24

(25)  Määritelmä pantiin täytäntöön 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetun asetuksen nro 163 (Codice dei contratti pubblici relativi ai lavori, servizi e furniture) 3 §:n 8 momentilla.

25

(26)  Italian 8 päivänä toukokuuta 2014 päivätty kirje.

26

(27)  Italian 8 päivänä toukokuuta 2014 päivätty kirje.

27

(28)  Asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3929.

28

(29)  Comitato interministeriale per la programmazione economica.

29

(30)  Komission 26 päivänä toukokuuta 2014 päivättyyn tietopyyntöön annettu vastaus.

30

(31)  Italian 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn kirjeen liite A.

31

(32)  Kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin.

32

(33)  Italian 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätty kirje.

33

(34)  Edellä mainittu tuomio Aéroports de Paris. Ks. myös komission suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta lentoliikenteen alan valtiontukiin (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

34

(35)  Ks. komission päätös asiassa C-76/2002, Avantages consentis par la Région Wallonne et Brussels South Charleroi Airport à la companie aérienne Ryanair, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, ja komission päätös asiassa SA.33961 Plainte Air France – Aéroport de Nîmes, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012.

35

(36)  Ks. asia C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, tuomio 18.3.1997, Kok., s. I-1547; komission päätös, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, N 309/2002, ilmailun turvaaminen – 11 päivänä syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen ja komission päätös, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, N 438/2002, tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

36

(37)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

37

(38)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  Määritelty vuoden 2014 ilmailun suuntaviivoissa alueen rajaksi, jonne on lentoasemalta noin 100 kilometriä tai noin 60 minuutin matkustusaika autolla, linja-autolla, junalla tai suurnopeusjunalla.

39

(40)  So.Ge.A.AL:lle myönnettiin 10 päivänä toukokuuta 1995 ensimmäinen osittainen toimilupa huolintapalvelujen tuottamiseksi lentoliikenteen harjoittajien kanssa tehtävien sopimusten pohjalta. So.Ge.A.AL:lle myönnettiin toinen osittainen toimilupa ateriapalvelujen tuottamiseksi 20 päivänä lokakuuta 1995. Helmikuun 11 päivänä 1999 So.Ge.A.AL:lle myönnettiin väliaikainen oikeus kattavaan toimilupaan perustuvaan lentoaseman hallinnointiin.

40

(41)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok., s. I-7747.

41

(42)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

42

(43)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

43

(44)  Ryanairin 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätty kirje.

44

(45)  Ryanairin 20 päivänä joulukuuta 2013 päivätty kirje.

45

(46)  Ryanairin 15 päivänä syyskuuta 2009 päivätty kirje.

46

(47)  Ryanairin 15 päivänä joulukuuta 2009 päivätty kirje.

47

(48)  Ryanairin 12 päivänä maaliskuuta 2013 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 päivätyt kirjeet.

48

(49)  ”Assessing State aid to low cost carriers”, 26. lokakuuta 2011, laatinut Ryanairille Simon Pilsbury, Managing consultant, Oxera.

49

(50)  Ryanairin 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätty kirje.

50

(51)  Ryanairille laadittu Oxeran asiakirja ”How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?”, 17.1.2014.

51

(52)  Ryanairille laadittu Oxeran asiakirja ”How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application”, 31.1.2014.

52

(53)  Ryanairille laadittu Oxeran selvitys ”Economic MEOP assessment, Alghero Airport”, 22.7.2011.

53

(54)  Ryanairille laadittu Oxeran selvitys ”Economic MEOP Assessment: updated profitability analysis – Alghero Airport”, 12.3.2013.

54

(55)  Ryanairin 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätty kirje.

55

(56)  Asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991, Kok., s. I-1979, 21 kohta; asia C-160/91, Poucet ja Pistre v. AGF ja Cancava, tuomio 17.2.1993, Kok., s. I-637, 17 kohta, ja asia C-35/96 komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998, Kok., s. I-3851, 36 kohta.

56

(57)  Asia C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, tuomio 19.12.2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa; ks. myös asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3929, vahvistettu asiassa C-82/01P Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002, Kok., s. I-9297, ja asiassa T-196/04 Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008, Kok., s. II-3643.

57

(58)  Yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF sekä Pistre v. Cancava, tuomio 17.2.1993, Kok., s. I-637.

58

(59)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat, 29 kohta.

59

(60)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43, ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 34 kohta.

60

(61)  Edellä mainittu, asiassa N 309/2002 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehty komission päätös.

61

(62)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43, 30 kohta; asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009, Kok., s. I-2207, 71 kohta, ja vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 35 kohta.

62

(63)  Ks. asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, tuomio 3.3.2005, Kok., s. I-01627, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

63

(64)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat, 37 kohta.

64

(65)  Italian 10 päivänä kesäkuuta 2014 päivätty kirje, liite 22.

65

(66)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivat, 37 kohta.

66

(67)  Asia C-482/99, Stardust Marine, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

67

(68)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 108 kohta.

68

(69)  Yhdistetyt asiat T-127/99, T-129/99 ja T-140/99, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, tuomio 6.3.2002, Kok., s. II-1330, 142 kohta.

69

(70)  Ks. edellä mainittu Stardust Marine -tuomio.

70

(71)  Italian 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätty kirje, liite 17.

71

(72)  Asia C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996, Kok., s. I-3547, 60 kohta, ja asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 29.4.1999, Kok., s. I-2459, 41 kohta.

72

(73)  Edellä mainittu Altmark-tuomio.

73

(74)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 2.7.1974, Kok., s. 709, 13 kohta.

74

(75)  Edellä mainitun Stardust Marine -tuomion 69 kohta.

75

(76)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 23 kohta, ja asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3871, 84 kohta.

76

(77)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok., s. I-2321.

77

(78)  Ks. edellä mainitun Stardust Marine -tuomion 71 kohta.

78

(79)  Asia C-124/10 P Euroopan komissio v. Électricité de France (’EDF’), tuomio 5.6.2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 85 kohta

79

(80)  Komissio ei ota tähän lopullisesti kantaa tässä päätöksessä.

80

(81)  Ks. komissio tiedonanto jäsenvaltioille (EYVL C 307, 31.11.1993, s. 3), 36 kohta.

81

(82)  Ks. esim. asia C-372/97, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok., s. I -3679, 44 kohta.

82

(83)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

83

(84)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 25 kohdan v alakohta.

84

(85)  Italian 8 päivänä toukokuuta 2014 päivätty kirje.

85

(86)  Ks. esimerkiksi komission päätös asiassa SA.34586 – Kreikka – Chanian lentoaseman nykyaikaistaminen, johdanto-osan 49 kappale.

86

(87)  Taulukossa 5 mainittu vanhan terminaalin ”uudistaminen” liittyy uuden terminaalien laajentamiseen/rakentamiseen, ja se on siksi sisällytetty uudelle terminaalille myönnetyn tuen kuvaukseen.

87

(88)  Kuten syyskuussa 2005 hyväksytyssä ohjelmassa ”Programma di Intervento” Investimenti ”of the Programma di sviluppo per l'affidamento della gestione quarantennale” esitetään.

88

(89)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 113 kohta.

89

(90)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 120 kohta.

90

(91)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 116 kohta.

91

(92)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 124 kohta.

92

(93)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 125 kohta.

93

(94)  Vuoden 2014 ilmailun suuntaviivojen 137 ja 131 kohta.

94

(95)  Ks. esimerkiksi asia C-278/00 Kreikka v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok., s. I-03997, asia C-482/99 Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-04397, ja yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/10 Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, tuomio 8.5.2003, Kok., I-04035, 33 kohta.

95

(96)  Edellä mainitun Stardust Marine -tuomion 52 ja 53 kohta.

96

(97)  Edellä mainitun Stardust Marine -tuomion 56 kohta.

97

(98)  Italian 18 päivänä helmikuuta 2014 päivätty kirje, liite A.

98

(99)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio.

99

(100)  Vuoden 2014 lentoliikenteen suuntaviivat, 53 kohta.

100

(101)  Vuoden 2014 lentoliikenteen suuntaviivat, 66 kohta.

101

(102)  Vuoden 2014 lentoliikenteen suuntaviivat, 59 ja 61 kohta.

102

(103)  Vuoden 2011 markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva raportti.

103

(104)  Edellä mainitun Charleroi-tuomion 59 kohta.

104

(105)  Eli tuloista, jotka lentoaseman pitäjä saa ylimääräisiltä matkustajilta muusta kaupallisesta toiminnasta, kuten pysäköintialueet, kaupat ja ravintolat.

105

(106)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok., s. I-2321.

106

(107)  Täyttöaste tai kuormituskerroin määritellään käytettyjen istuinpaikkojen osuudeksi kyseisellä reitillä käytettävissä lentokoneissa.

107

(108)  Analyysiin sisältyy ”tuleva arvo”, joka kattaa So.Ge.A.AL:lle koituvat tulevat hyödyt vuosien 2006 ja 2010 sopimusten voimassaolon päätyttyä (ks. johdanto-osan 471 kappale). Siihen ei sisälly ajanjaksoa, jona vuosien 2006 ja 2010 sopimuksia sovellettiin takautuvasti (ks. johdanto-osan 485 kappale).

108

(109)  Komission viitekorkoja on käytetty odotettujen kassavirtojen diskonttaamiseksi.

109

(110)  Kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin.

110

(111)  Regressiossa käytetyt lisäkustannuksia koskevat tiedot ovat peräisin vuosien 2006 ja 2010 sopimusten tekohetkeä edeltävältä ajalta, ja ne olisivat olleet So.Ge.A.AL:n saatavilla sinä päivänä, jona lentoaseman pitäjä teki kyseiset sopimukset. Koska kustannustietoja on kuitenkin saatavilla ainoastaan vuosilta 1998–2010, jos vastaavaa lähestymistapaa käytettäisiin vuosien 2000, 2002 ja 2003 sopimusten osalta, regressioanalyysin tekemiseen olisi käytettävissä ainoastaan kaksi, kolme ja neljä tietopistettä. Tämä ei riitä luotettavien tulosten saamiseksi. Näin ollen näiden sopimusten osalta regressio perustuu vuosien 1998–2010 kustannustietoihin.

111

(112)  Materiaaleihin, mainoksiin, toimistotarvikkeisiin, polttoaineeseen, tarkastuskortteihin, avustusselvityksiin, matkatavaramerkintöihin ja työntekijöiden pukuihin liittyvät kustannukset.

112

(113)  Ajoneuvovakuutuksiin, laitteiden ja ajoneuvojen huoltoon ja korjauksiin, muihin ajoneuvomenoihin, radiotaajuuksiin ja lähtöselvityslaitteiden huoltoon liittyvät kustannukset.

113

(114)  Vuodesta 2003 lentoaseman pitäjien maksamat vuotuiset toimilupamaksut määräytyvät infrastruktuuri- ja liikenneministeriön, ENAC:n vuosittain julkaisemien liikennetietojen mukaan. Tältä osin ks. tämän päätöksen johdanto-osan 156 kappale.

114

(115)  Odotettujen (sekä tulo- että menopuolen) kassavirtojen nettonykyarvo tietyn aikasarjan osalta tarkoittaa tarkasteltavan ajanjakson odotettujen kassavirtojen diskontattua summaa. Nettonykyarvo on työkalu, jota käytetään yleisesti hankkeiden kannattavuuden arvioinnissa.

115

(116)  Komission viitekorkoja on käytetty odotettujen kassavirtojen diskonttaamiseksi.

116

(117)  So.Ge.A.AL:n hallituksen 7 päivänä heinäkuuta 2009 päivätty pöytäkirja.

117

(118)  So.Ge.A.AL:n hallituksen 9 päivänä syyskuuta 2009 päivätty pöytäkirja.

118

(119)  So.Ge.A.AL:n hallituksen 23 päivänä helmikuuta 2010 päivätty pöytäkirja.

119

(120)  Vaikka tämä strategia kantoi hedelmää ja So.Ge.A.AL on onnistunut kasvattamaan liikennemääriä odotustensa mukaisesti, lentoaseman pitäjä ei liikenteen kasvusta ja viranomaisten rahoitustuesta huolimatta ole onnistunut parantamaan kannattavuutta. Tämä johtui suurelta osin ”kattavan” toimiluvan myöntämisen merkittävästä viivästymisestä.

120

(121)  Komission viitekorkoja on käytetty odotettujen kassavirtojen diskonttaamiseksi.

121

(122)  Germanwingsin ja Meridianan osalta kuormituskerroin on määritelty So.Ge.A.AL:n kanssa tehdyissä sopimuksissa. Volaren osalta kuormituskerroin perustuu So.Ge.A.AL:n aiempiin tietoihin lentoyhtiön toiminnasta. Koska Volare liikennöi lukuisilla kotimaan reiteillä, kuormituskertoimen oletettiin olevan alhaisempi. Alitalian osalta liikennemääräennusteita ei ole laadittu tietyn kuormituskerrointa koskevan oletuksen perusteella, koska Alitalia käytti erilaisia lentokonemalleja (enimmäismäärä istuimia lentokonetta kohti vaihteli 90:stä 180:een) viikonpäivän ja kauden mukaan. Liikennemääräennusteet on laadittu lentoyhtiön toimintaa koskevien aiempien kokemusten ja tietojen perusteella.

122

(123)  Lasketaan käyttämällä 2,45 prosentin diskonttokorkoa.

123

(124)  Lasketaan käyttämällä 6,42 prosentin diskonttokorkoa.

124

(125)  Lasketaan käyttämällä 2,24 prosentin diskonttokorkoa.

125

(126)  Lasketaan käyttämällä 6,42 prosentin diskonttokorkoa.

126

(127)  Alhaisten matkustajamäärää koskevien sitoumusten takia lisähenkilöstöä ei tarvittu Air Valléen tai Bmibabyn palveluja varten.

127

(128)  Lasketaan käyttämällä 5,55 prosentin diskonttokorkoa.

128

(129)  Lasketaan käyttämällä 6 prosentin diskonttokorkoa.

129

(130)  Lasketaan käyttämällä 2,24 prosentin diskonttokorkoa.

130

(131)  Asia 730/79, Philip Morris Holland BV v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. Ep. V, s. 313, 11 kohta, ja yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98, Alzetta Mauro ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 15.6.2000, Kok., s. II-2325, 80 kohta.

131

(132)  Asia 730/79, Philip Morris Holland BV v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. Ep. V, s. 313, 11 ja 12 kohta, ja asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Flanderin alue) v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-717, 48–50 kohta.

132

(133)  Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2407/92 (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1), yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus N:o 2408/92 (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8) ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus N:o 2409/92 (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15).

133

(134)  Asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, kohta 26.

134

(135)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tultua voimaan asetus (ETY) N:o 2407/92 kumottiin, ja asetuksen (EY) N:o 1008/2008 27 artiklan mukaan viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina asetukseen (EY) N:o 1008/2008.

135

(136)  Asetus (ETY) N:o 2408/92.

136

(137)  Siten kuin se määritellään asetuksen (ETY) N:o 2408/92 2 artiklan m alakohdassa.

137

(138)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

138

(139)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., s. I-04103, 75 kohta.

139

(140)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., s. I-3671, 64–65 kohta.

140

(141)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

141

(142)  Edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 2 kohta.

142

(143)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

143

---

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/122 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/122

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1585,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2014,

tukiohjelmasta SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) (jonka Saksa on toteuttanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja energiaintensiivisten yritysten hyväksi)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 8786)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti joulukuussa 2011 kantelun, jonka mukaan Saksa on myöntänyt valtiontukea, jolla tuetaan uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä sekä energiaintensiivisiä yrityksiä. Tuki on toteutettu asettamalla yläraja lisämaksulle, jolla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista (EEG-Umlage), jäljempänä ’EEG-lisämaksu’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti joulukuussa 2011 kantelun, jonka mukaan Saksa on myöntänyt valtiontukea, jolla tuetaan uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä sekä energiaintensiivisiä yrityksiä. Tuki on toteutettu asettamalla yläraja lisämaksulle, jolla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista (EEG-Umlage), jäljempänä ’EEG-lisämaksu’.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (4) | Komissio toimitti huomautukset Saksalle, jolla on ollut mahdollisuus esittää omat huomautuksensa. Saksan huomautukset saapuivat 20 päivänä tammikuuta 2014 ja 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio toimitti huomautukset Saksalle, jolla on ollut mahdollisuus esittää omat huomautuksensa. Saksan huomautukset saapuivat 20 päivänä tammikuuta 2014 ja 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Saksa luopui 22 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä oikeudestaan vaatia perussopimuksen 342 artiklan nojalla yhdessä asetuksen (ETY) N:o 1/1958 (3) 3 artiklan kanssa tämän päätöksen antamista saksan kielellä ja hyväksyi, että tämä päätös annetaan englannin kielellä. |
| --- | --- |

(5)

Saksa luopui 22 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä oikeudestaan vaatia perussopimuksen 342 artiklan nojalla yhdessä asetuksen (ETY) N:o 1/1958 (3) 3 artiklan kanssa tämän päätöksen antamista saksan kielellä ja hyväksyi, että tämä päätös annetaan englannin kielellä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1   Vuoden 2012 EEG-laki

| (6) | Uusiutuvia energialähteitä koskeva laki (4) (Erneuerbare-Energien-Gesetz), jäljempänä ’vuoden 2012 EEG-laki’, annettiin 28 päivänä heinäkuuta 2011, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Sitä on muutettu olennaisesti vuoden 2014 EEG-lailla (5). Komissio hyväksyi merkittäviin lainmuutoksiin perustuvan uuden tukiohjelman 23 päivänä heinäkuuta 2014 (6). |
| --- | --- |

(6)

Uusiutuvia energialähteitä koskeva laki (4) (Erneuerbare-Energien-Gesetz), jäljempänä ’vuoden 2012 EEG-laki’, annettiin 28 päivänä heinäkuuta 2011, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Sitä on muutettu olennaisesti vuoden 2014 EEG-lailla (5). Komissio hyväksyi merkittäviin lainmuutoksiin perustuvan uuden tukiohjelman 23 päivänä heinäkuuta 2014 (6).

| (7) | Vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti perustetun järjestelmän ensimmäisellä tasolla verkko-operaattorit (useimmissa tapauksissa jakeluverkonhaltijat) velvoitetaan ostamaan sähköä, joka on tuotettu niiden verkkoalueella uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta (näin tuotettua sähköä kutsutaan yhdessä ’EEG-sähköksi’). Ostohinnat (syöttötariffit) on vahvistettu lailla. Uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta tuotetun sähkön tuottajien ei ole pakko vaatia syöttötariffin maksamista, vaan ne voivat myös myydä sähköään suoraan markkinoille (suoramarkkinointi). Tuolloin niillä on oikeus saada markkinapreemio verkko-operaattorilta. Markkinapreemion määrä on myös vahvistettu lailla. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti perustetun järjestelmän ensimmäisellä tasolla verkko-operaattorit (useimmissa tapauksissa jakeluverkonhaltijat) velvoitetaan ostamaan sähköä, joka on tuotettu niiden verkkoalueella uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta (näin tuotettua sähköä kutsutaan yhdessä ’EEG-sähköksi’). Ostohinnat (syöttötariffit) on vahvistettu lailla. Uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta tuotetun sähkön tuottajien ei ole pakko vaatia syöttötariffin maksamista, vaan ne voivat myös myydä sähköään suoraan markkinoille (suoramarkkinointi). Tuolloin niillä on oikeus saada markkinapreemio verkko-operaattorilta. Markkinapreemion määrä on myös vahvistettu lailla.

| (8) | Toisella tasolla verkko-operaattorien on välittömästi siirrettävä EEG-sähkö siirtoverkonhaltijoilleen, joita on Saksassa neljä. Ne ovat puolestaan velvollisia korvaamaan verkko-operaattoreille kaikki syöttötariffeista ja markkinapreemioista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(8)

Toisella tasolla verkko-operaattorien on välittömästi siirrettävä EEG-sähkö siirtoverkonhaltijoilleen, joita on Saksassa neljä. Ne ovat puolestaan velvollisia korvaamaan verkko-operaattoreille kaikki syöttötariffeista ja markkinapreemioista aiheutuvat kustannukset.

| (9) | Vuoden 2012 EEG-laissa säädetään myös tasoitusmekanismista, jonka mukaisesti ostovelvoitteesta aiheutuva taloudellinen rasite jaetaan neljälle siirtoverkonhaltijalle. Tällöin kukin siirtoverkonhaltija kattaa kustannukset siitä määrästä sähköä, joka vastaa EEG-sähkön keskimääräistä osuutta suhteessa sähkön kokonaismäärään, joka toimitettiin loppukuluttajille kullakin alueella, jolle yksittäinen siirtoverkonhaltija toimitti sähköä viimeksi päättyneenä kalenterivuotena (vuoden 2012 EEG-lain 36 §). Tämä on kolmas taso. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2012 EEG-laissa säädetään myös tasoitusmekanismista, jonka mukaisesti ostovelvoitteesta aiheutuva taloudellinen rasite jaetaan neljälle siirtoverkonhaltijalle. Tällöin kukin siirtoverkonhaltija kattaa kustannukset siitä määrästä sähköä, joka vastaa EEG-sähkön keskimääräistä osuutta suhteessa sähkön kokonaismäärään, joka toimitettiin loppukuluttajille kullakin alueella, jolle yksittäinen siirtoverkonhaltija toimitti sähköä viimeksi päättyneenä kalenterivuotena (vuoden 2012 EEG-lain 36 §). Tämä on kolmas taso.

| (10) | Siirtoverkonhaltijoilla on velvollisuus myydä EEG-sähköä spot-markkinoilla joko yksin tai yhdessä. Jos spot-markkinoilta saatu hinta ei riitä kattamaan kustannuksia, jotka aiheutuvat velvollisuudesta suorittaa maksuja verkko-operaattoreille, siirtoverkonhaltijoilla on lainsäädännön mukaan oikeus vaatia sähköntoimittajia maksamaan osuutensa kustannuksista suhteutettuna kunkin sähköntuottajan loppukuluttajille toimittaman sähkön määrään. Osuus on määritettävä siten, että jokaiselle sähköntoimittajalle aiheutuu samat kustannukset loppukuluttajille toimitetusta kilowattitunnista sähköä. Tämä lisämaksu suoritetaan kuukausittaisilla ennakkomaksuilla. Vuoden 2012 EEG-laissa EEG-lisämaksu määritetään nimenomaisesti maksuksi, jonka siirtoverkonhaltija perii sähköntoimittajilta (ks. vuoden 2012 EEG-lain 37 §:n 2 mom). Neljän siirtoverkonhaltijan on ilmoitettava kaikki vastaanottamansa maksut yhteisellä EEG-tilillä, jonka tiedot julkaistaan (täytäntöönpanoasetuksen (AusglMechV (7)) 7 §). Tämä on neljäs taso. |
| --- | --- |

(10)

Siirtoverkonhaltijoilla on velvollisuus myydä EEG-sähköä spot-markkinoilla joko yksin tai yhdessä. Jos spot-markkinoilta saatu hinta ei riitä kattamaan kustannuksia, jotka aiheutuvat velvollisuudesta suorittaa maksuja verkko-operaattoreille, siirtoverkonhaltijoilla on lainsäädännön mukaan oikeus vaatia sähköntoimittajia maksamaan osuutensa kustannuksista suhteutettuna kunkin sähköntuottajan loppukuluttajille toimittaman sähkön määrään. Osuus on määritettävä siten, että jokaiselle sähköntoimittajalle aiheutuu samat kustannukset loppukuluttajille toimitetusta kilowattitunnista sähköä. Tämä lisämaksu suoritetaan kuukausittaisilla ennakkomaksuilla. Vuoden 2012 EEG-laissa EEG-lisämaksu määritetään nimenomaisesti maksuksi, jonka siirtoverkonhaltija perii sähköntoimittajilta (ks. vuoden 2012 EEG-lain 37 §:n 2 mom). Neljän siirtoverkonhaltijan on ilmoitettava kaikki vastaanottamansa maksut yhteisellä EEG-tilillä, jonka tiedot julkaistaan (täytäntöönpanoasetuksen (AusglMechV (7)) 7 §). Tämä on neljäs taso.

| (11) | Neljän siirtoverkonhaltijan on yhdessä määritettävä lokakuussa vuonna n EEG-lisämaksun määrä vuodelle n + 1 (AusglMechV-asetuksen 3 §:n 2 mom). Siirtoverkonhaltijoiden käyttämistä laskentamenetelmistä ja -perusteista säädetään kahdessa täytäntöönpanoasetuksessa (Ausgleichsmechanismusverordnung (AusglMechV) ja Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung (AusglMechAV)) (8). Kyseisissä säädöksissä siirtoverkonhaltijoille ei jätetä minkäänlaista harkintavaltaa. Erityisesti AusglMechV-asetuksen 3 §:ssä säädetään seuraavaa:

  ”3 §   EEG-lisämaksu









  1) | Siirtoverkonhaltijoiden on laskettava EEG-lisämaksun määrä läpinäkyvästi ja uusiutuvia energialähteitä koskevan lain [vuoden 2012 EEG-laki] 37 §:n 2 momentin mukaisesti seuraavilla perusteilla:





  1. | jäljempänä 3 momentin 1 ja 3 alakohdassa tarkoitettujen seuraavan kalenterivuoden ennustettujen tulojen ja 4 momentissa tarkoitettujen seuraavan kalenterivuoden ennustettujen menojen erotuksena, ja |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Neljän siirtoverkonhaltijan on yhdessä määritettävä lokakuussa vuonna n EEG-lisämaksun määrä vuodelle n + 1 (AusglMechV-asetuksen 3 §:n 2 mom). Siirtoverkonhaltijoiden käyttämistä laskentamenetelmistä ja -perusteista säädetään kahdessa täytäntöönpanoasetuksessa (Ausgleichsmechanismusverordnung (AusglMechV) ja Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung (AusglMechAV)) (8). Kyseisissä säädöksissä siirtoverkonhaltijoille ei jätetä minkäänlaista harkintavaltaa. Erityisesti AusglMechV-asetuksen 3 §:ssä säädetään seuraavaa:

”3 §   EEG-lisämaksu

1)

1.

jäljempänä 3 momentin 1 ja 3 alakohdassa tarkoitettujen seuraavan kalenterivuoden ennustettujen tulojen ja 4 momentissa tarkoitettujen seuraavan kalenterivuoden ennustettujen menojen erotuksena, ja

| 2. | jäljempänä 3 momentissa tarkoitettujen toteutuneiden tulojen ja 4 momentissa tarkoitettujen toteutuneiden menojen erotuksena laskentahetkellä. |
| --- | --- |

2.

jäljempänä 3 momentissa tarkoitettujen toteutuneiden tulojen ja 4 momentissa tarkoitettujen toteutuneiden menojen erotuksena laskentahetkellä.

| 2) | Seuraavana kalenterivuonna sovellettava EEG-lisämaksun määrä on julkaistava viimeistään kuluvan kalenterivuoden lokakuun 15 päivänä siirtoverkonhaltijan verkkosivustossa kootussa muodossa, ja lisämaksu on ilmoitettava eurosentteinä kuluttajille toimitettua kilowattituntia kohti; uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 43 §:n 3 momenttia sovelletaan vastaavasti. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Tuloja ovat





  1. | myynnistä vuorokausimarkkinoilla (day-ahead) ja päivänsisäisillä markkinoilla (intraday) saatavat tuotot 2 §:n mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

3)

1.

myynnistä vuorokausimarkkinoilla (day-ahead) ja päivänsisäisillä markkinoilla (intraday) saatavat tuotot 2 §:n mukaisesti;

| 2. | tuotot EEG-lisämaksusta; |
| --- | --- |

2.

tuotot EEG-lisämaksusta;

| 2 a. | uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 2 momentin mukaisista maksuista saatavat tuotot edellyttäen, että lain 35 §:n 3 momentin mukainen selvitysmenettely tuottaa siirtoverkonhaltijalle positiivisen tuloksen; |
| --- | --- |

2 a.

uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 2 momentin mukaisista maksuista saatavat tuotot edellyttäen, että lain 35 §:n 3 momentin mukainen selvitysmenettely tuottaa siirtoverkonhaltijalle positiivisen tuloksen;

| 3. | tuotot 5 momentissa tarkoitetuista koroista; |
| --- | --- |

3.

tuotot 5 momentissa tarkoitetuista koroista;

| 4. | EEG-taseryhmän tase-energian selvityksestä saatavat tuotot; ja |
| --- | --- |

4.

EEG-taseryhmän tase-energian selvityksestä saatavat tuotot; ja

| 5. | uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 4 momentin ja 6 momentin tai 38 §:n mukaiset tuotot. |
| --- | --- |

5.

uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 4 momentin ja 6 momentin tai 38 §:n mukaiset tuotot.

| 4) | Menoja ovat





  1. | uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 16 §: n tai 35 §:n 1 momentin mukaiset syöttötariffit ja korvaukset; |
| --- | --- | --- |

4)

1.

uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 16 §: n tai 35 §:n 1 momentin mukaiset syöttötariffit ja korvaukset;

| 1 a. | uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 33gg §:n, 33i §:n tai 35 §:n 1 momentin mukaisten preemioiden maksut; |
| --- | --- |

1 a.

uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 33gg §:n, 33i §:n tai 35 §:n 1 momentin mukaisten preemioiden maksut;

| 1 b. | uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 1b momentin mukaiset maksut; |
| --- | --- |

1 b.

uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 35 §:n 1b momentin mukaiset maksut;

| 2. | 6 momentin mukaiset takaisinmaksut; |
| --- | --- |

2.

6 momentin mukaiset takaisinmaksut;

| 3. | 5 momentissa tarkoitettuihin korkoihin liittyvät maksut; |
| --- | --- |

3.

5 momentissa tarkoitettuihin korkoihin liittyvät maksut;

| 4. | päivänsisäisten markkinoiden transaktioiden selvityksestä aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

4.

päivänsisäisten markkinoiden transaktioiden selvityksestä aiheutuvat kustannukset;

| 5. | EEG-taseryhmän tase-energian selvityksestä aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

5.

EEG-taseryhmän tase-energian selvityksestä aiheutuvat kustannukset;

| 6. | vuorokausimarkkinoita ja päivänsisäisiä markkinoita koskevien ennusteiden laatimisesta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

6.

vuorokausimarkkinoita ja päivänsisäisiä markkinoita koskevien ennusteiden laatimisesta aiheutuvat kustannukset;

| 7. | laitosrekisterin perustamisesta ja ylläpitämisestä aiheutuvat kustannukset edellyttäen, että siirtoverkonhaltija velvoitetaan ylläpitämään sitä uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 64e §:n 2 momentin mukaisesti annetun asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

7.

laitosrekisterin perustamisesta ja ylläpitämisestä aiheutuvat kustannukset edellyttäen, että siirtoverkonhaltija velvoitetaan ylläpitämään sitä uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 64e §:n 2 momentin mukaisesti annetun asetuksen nojalla.

| 5) | Tulojen ja menojen erotukselle kertyy korkoa. Yhden kalenterikuukauden korko on 0,3 prosenttiyksikköä korkeampi kuin keskimääräinen kuukausittainen euribor-korko, joka on määritetty yhden kuukauden rahan hankkimiseksi ensisijaisista lähteistä talous- ja rahaliittoon osallistuvista maista yhden kuukauden ajaksi. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Jos uusiutuvia energialähteitä koskevan lain 37 §:n 2 momentin kolmannen virkkeen mukaisten kuukausimaksujen ja 48 §:n 2 momentin mukaisen loppuselvityksen välisistä eroista syntyy saamisia, ne on korvattava sähkön syöttämistä seuraavan vuoden syyskuun 30 päivään mennessä. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kun edellä 1 momentin 1 alakohdassa tarkoitetuista tuloista ja menoista laaditaan ennuste EEG-lisämaksun laskemista varten, siirtoverkonhaltijat voivat sisällyttää laskelmiin likviditeettivarannon. Se voi olla enintään 10 prosenttia edellä 1 momentin 1 alakohdassa mainitusta erotuksesta.” |
| --- | --- |

7)

| (12) | Näin ollen neljä siirtoverkonhaltijaa määrittävät yhdessä EEG-lisämaksun suuruuden käyttäen perusteina ennustetta syöttötariffien ja preemioiden maksamisen edellyttämästä rahoituksesta, ennustetta EEG-sähköstä spot-markkinoilla saatavista myyntituloista sekä ennustettua sähkönkulutusta. Lisäksi EEG-lisämaksun laskennassa on otettava huomioon useita sen hallinnointiin liittyviä tuloja ja menoja. Vuonna 2012 EEG-lisämaksu oli 3,592 snt/kWh. Vuonna 2013 se oli 5,277 snt/kWh. Vuonna 2014 se oli 6,240 snt/kWh. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen neljä siirtoverkonhaltijaa määrittävät yhdessä EEG-lisämaksun suuruuden käyttäen perusteina ennustetta syöttötariffien ja preemioiden maksamisen edellyttämästä rahoituksesta, ennustetta EEG-sähköstä spot-markkinoilla saatavista myyntituloista sekä ennustettua sähkönkulutusta. Lisäksi EEG-lisämaksun laskennassa on otettava huomioon useita sen hallinnointiin liittyviä tuloja ja menoja. Vuonna 2012 EEG-lisämaksu oli 3,592 snt/kWh. Vuonna 2013 se oli 5,277 snt/kWh. Vuonna 2014 se oli 6,240 snt/kWh.

| (13) | Lisäksi edellä johdanto-osan 11 kappaleessa kuvailtujen säännösten mukaan EEG-lisämaksulla varmistetaan, että kaikki lisäkustannukset, jotka verkko-operaattoreille ja siirtoverkonhaltijoille aiheutuvat vuoden 2012 EEG-lain mukaisten oikeudellisten velvoitteiden vuoksi suhteessa EEG-sähkön tuottajiin ja verkko-operaattoreihin, kompensoidaan EEG-lisämaksun kautta. Jos EEG-lisämaksusta saatavat tulot ylittävät kustannukset yksittäisenä vuotena, ylijäämä siirretään seuraavalle vuodelle ja EEG-lisämaksua alennetaan vastaavasti. Jos kustannukset ovat tuloja suuremmat, EEG-lisämaksua korotetaan. Nämä mukautukset ovat automaattisia, eivätkä ne edellytä lisätoimia lainsäätäjältä tai toimeenpanovallan käyttäjältä. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi edellä johdanto-osan 11 kappaleessa kuvailtujen säännösten mukaan EEG-lisämaksulla varmistetaan, että kaikki lisäkustannukset, jotka verkko-operaattoreille ja siirtoverkonhaltijoille aiheutuvat vuoden 2012 EEG-lain mukaisten oikeudellisten velvoitteiden vuoksi suhteessa EEG-sähkön tuottajiin ja verkko-operaattoreihin, kompensoidaan EEG-lisämaksun kautta. Jos EEG-lisämaksusta saatavat tulot ylittävät kustannukset yksittäisenä vuotena, ylijäämä siirretään seuraavalle vuodelle ja EEG-lisämaksua alennetaan vastaavasti. Jos kustannukset ovat tuloja suuremmat, EEG-lisämaksua korotetaan. Nämä mukautukset ovat automaattisia, eivätkä ne edellytä lisätoimia lainsäätäjältä tai toimeenpanovallan käyttäjältä.

2.2   Vihreää sähköä koskeva etuoikeus

| (14) | Vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n mukaan sähköntoimittajilta perittävää EEG-lisämaksua alennetaan kalenterivuonna 2 senttiä kilowattitunnilta, jos EEG-sähkö, jota ne toimittavat kaikille asiakkaisiinsa kuuluville loppukuluttajille, täyttää tietyt edellytykset (ns. vihreää sähköä koskeva etuoikeus). |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n mukaan sähköntoimittajilta perittävää EEG-lisämaksua alennetaan kalenterivuonna 2 senttiä kilowattitunnilta, jos EEG-sähkö, jota ne toimittavat kaikille asiakkaisiinsa kuuluville loppukuluttajille, täyttää tietyt edellytykset (ns. vihreää sähköä koskeva etuoikeus).

| (15) | Alennus myönnetään silloin, kun toimittaja on ostanut EEG-sähköä suoraan kansallisilta EEG-sähkön tuottajilta vuoden 2012 EEG-lain 33b §:n 2 momentissa tarkoitetuilla suoramarkkinointijärjestelyillä (eli suoramarkkinoinnilla, jossa EEG-sähkön tuottaja ei hae vuoden 2013 EEG-lain mukaista tukea), ja ostetun EEG-sähkön määrä ylittää seuraavat kynnysarvot:






  a) | vähintään 50 prosenttia sähköntoimittajan kaikille loppukuluttajilleen toimittamasta sähköstä on EEG-sähköä; ja |
| --- | --- | --- |

(15)

Alennus myönnetään silloin, kun toimittaja on ostanut EEG-sähköä suoraan kansallisilta EEG-sähkön tuottajilta vuoden 2012 EEG-lain 33b §:n 2 momentissa tarkoitetuilla suoramarkkinointijärjestelyillä (eli suoramarkkinoinnilla, jossa EEG-sähkön tuottaja ei hae vuoden 2013 EEG-lain mukaista tukea), ja ostetun EEG-sähkön määrä ylittää seuraavat kynnysarvot:

a)

vähintään 50 prosenttia sähköntoimittajan kaikille loppukuluttajilleen toimittamasta sähköstä on EEG-sähköä; ja

| b) | vähintään 20 prosenttia sähköstä on vuoden 2012 EEG-lain 29–33 §:ssä tarkoitettua tuuli- tai aurinkosähköä. |
| --- | --- |

b)

vähintään 20 prosenttia sähköstä on vuoden 2012 EEG-lain 29–33 §:ssä tarkoitettua tuuli- tai aurinkosähköä.

| (16) | Edellä mainittua 2 snt/kWh alennusta sovelletaan koko sähköportfolioon. Tämä tarkoittaa sitä, että jos toimittaja hankkii 50 prosenttia sähköstään perinteisistä energialähteistä ja puolet sen sähköstä on johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatuilla suoramarkkinointijärjestelyillä hankittua EEG-sähköä, toimittajalle maksetaan 4 snt/kWh. Kyseinen maksu voidaan siirtää kokonaan tai osittain EEG-sähkön tuottajille. |
| --- | --- |

(16)

Edellä mainittua 2 snt/kWh alennusta sovelletaan koko sähköportfolioon. Tämä tarkoittaa sitä, että jos toimittaja hankkii 50 prosenttia sähköstään perinteisistä energialähteistä ja puolet sen sähköstä on johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatuilla suoramarkkinointijärjestelyillä hankittua EEG-sähköä, toimittajalle maksetaan 4 snt/kWh. Kyseinen maksu voidaan siirtää kokonaan tai osittain EEG-sähkön tuottajille.

| (17) | Tältä osin Saksa on selittänyt, että sähköntoimittajat, jotka hakevat etuoikeutta, saavat 2 snt/kWh alennuksen koko portfolioonsa vain, jos vähintään 50 prosenttia siitä on EEG-sähköä. Jotta voidaan välttää tai minimoida riski jäädä niukasti 50 prosentin tavoitteesta (jolloin koko portfoliosta jouduttaisiin maksamaan täysi EEG-lisämaksu), sähköntoimittajien ostamassa EEG-sähkössä on turvamarginaali. Ne ostavat EEG-sähköä käytännössä yli 50 prosenttia, joskus jopa 60 prosenttia kaikesta hankkimastaan sähköstä. Kun tällaisessa tapauksessa lasketaan kustannusetua, joka voidaan potentiaalisesti siirtää EEG-sähkön tuottajille, koko portfoliolle myönnetty EEG-lisämaksun alennus (2 snt/kWh) on jaettava suuremmalle EEG-sähkön osuudelle. Esimerkiksi 60 prosentin osuudella todellinen siirrettävissä oleva kustannusetu ei ole 4 snt/kWh vaan 3,3 snt/kWh. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta saatu suurin etu oli keskimäärin 3,8 snt/kWh vuonna 2012, 3,2 snt/kWh vuonna 2013 ja 3,9 snt/kWh vuonna 2014. |
| --- | --- |

(17)

Tältä osin Saksa on selittänyt, että sähköntoimittajat, jotka hakevat etuoikeutta, saavat 2 snt/kWh alennuksen koko portfolioonsa vain, jos vähintään 50 prosenttia siitä on EEG-sähköä. Jotta voidaan välttää tai minimoida riski jäädä niukasti 50 prosentin tavoitteesta (jolloin koko portfoliosta jouduttaisiin maksamaan täysi EEG-lisämaksu), sähköntoimittajien ostamassa EEG-sähkössä on turvamarginaali. Ne ostavat EEG-sähköä käytännössä yli 50 prosenttia, joskus jopa 60 prosenttia kaikesta hankkimastaan sähköstä. Kun tällaisessa tapauksessa lasketaan kustannusetua, joka voidaan potentiaalisesti siirtää EEG-sähkön tuottajille, koko portfoliolle myönnetty EEG-lisämaksun alennus (2 snt/kWh) on jaettava suuremmalle EEG-sähkön osuudelle. Esimerkiksi 60 prosentin osuudella todellinen siirrettävissä oleva kustannusetu ei ole 4 snt/kWh vaan 3,3 snt/kWh. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta saatu suurin etu oli keskimäärin 3,8 snt/kWh vuonna 2012, 3,2 snt/kWh vuonna 2013 ja 3,9 snt/kWh vuonna 2014.

| (18) | Jotta voidaan määrittää perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukaisen potentiaalisen syrjinnän laajuus ja löytää tavat sen korjaamiseksi, Saksa on arvioinut, että 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän heinäkuuta 2014 välisenä aikana, jolloin vuoden 2012 EEG-laki oli voimassa, alkuperätakuun kattama tuonti, joka vastaa vuoden 2012 lain mukaan tukikelpoisia EEG-sähkövoimalaitoksia, oli 1,3 TWh.








  Vuosi | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tukikelpoisen EEG-sähkön tuonti, jolle on alkuperätakuu (GWh) | 519 | 283 | 547 |

(18)

Jotta voidaan määrittää perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukaisen potentiaalisen syrjinnän laajuus ja löytää tavat sen korjaamiseksi, Saksa on arvioinut, että 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän heinäkuuta 2014 välisenä aikana, jolloin vuoden 2012 EEG-laki oli voimassa, alkuperätakuun kattama tuonti, joka vastaa vuoden 2012 lain mukaan tukikelpoisia EEG-sähkövoimalaitoksia, oli 1,3 TWh.

Vuosi

2012

2013

2014

Tukikelpoisen EEG-sähkön tuonti, jolle on alkuperätakuu (GWh)

519

283

547

| (19) | Saksa väittää, että jos koko tuonti olisi hyötynyt vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta (noin 4 snt/kWh), kyseistä sähköä ostavilta sähköntoimittajilta perittävien EEG-lisämaksuun liittyvien tulojen menetys olisi ollut noin 50 miljoonaa euroa. Saksa on sitoutunut investoimaan kyseisen määrän uudelleen rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin. |
| --- | --- |

(19)

Saksa väittää, että jos koko tuonti olisi hyötynyt vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta (noin 4 snt/kWh), kyseistä sähköä ostavilta sähköntoimittajilta perittävien EEG-lisämaksuun liittyvien tulojen menetys olisi ollut noin 50 miljoonaa euroa. Saksa on sitoutunut investoimaan kyseisen määrän uudelleen rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin.

2.3   Energiaintensiivisiin yrityksiin sovellettava EEG-lisämaksun yläraja

| (20) | Vuoden 2012 EEG-laissa sähköntoimittajia ei velvoiteta siirtämään EEG-lisämaksua asiakkaiden maksettavaksi. Laissa kuitenkin säädetään siitä, miten sähköntoimittajan on ilmoitettava EEG-lisämaksu sähkölaskulla, jos lisämaksu siirretään asiakkaalle. Käytännössä kaikki sähköntoimittajat siirtävät EEG-lisämaksun kokonaisuudessaan asiakkaalle. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2012 EEG-laissa sähköntoimittajia ei velvoiteta siirtämään EEG-lisämaksua asiakkaiden maksettavaksi. Laissa kuitenkin säädetään siitä, miten sähköntoimittajan on ilmoitettava EEG-lisämaksu sähkölaskulla, jos lisämaksu siirretään asiakkaalle. Käytännössä kaikki sähköntoimittajat siirtävät EEG-lisämaksun kokonaisuudessaan asiakkaalle.

| (21) | Vuoden 2012 EEG-lain 40 §:ssä asetetaan yläraja EEG-lisämaksulle, jonka sähköntoimittajat voivat siirtää energiaintensiivisille yrityksille. Kauppa- ja vientivalvontaviranomainen (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, jäljempänä ’BAFA’) antaa pyynnöstä hallinnollisen määräyksen, jolla sähköntoimittajaa kielletään siirtämästä koko EEG-lisämaksua loppukäyttäjän maksettavaksi, kun loppukäyttäjä on paljon sähköä kuluttava valmistusteollisuuden yritys (9). Kyseistä säännöstä kutsutaan erityiskorvaussäännöksi (Besondere Ausgleichsregelung). |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2012 EEG-lain 40 §:ssä asetetaan yläraja EEG-lisämaksulle, jonka sähköntoimittajat voivat siirtää energiaintensiivisille yrityksille. Kauppa- ja vientivalvontaviranomainen (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, jäljempänä ’BAFA’) antaa pyynnöstä hallinnollisen määräyksen, jolla sähköntoimittajaa kielletään siirtämästä koko EEG-lisämaksua loppukäyttäjän maksettavaksi, kun loppukäyttäjä on paljon sähköä kuluttava valmistusteollisuuden yritys (9). Kyseistä säännöstä kutsutaan erityiskorvaussäännöksi (Besondere Ausgleichsregelung).

| (22) | Vuoden 2012 EEG-lain 40 §:ssä säädetään, että EEG-lisämaksun ylärajalla pyritään vähentämään energiaintensiivisten yritysten sähkökustannuksia niiden kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Edellytyksenä kuitenkin on, että vähennys on yhdenmukainen vuoden 2012 EEG-lain tavoitteiden kanssa ja että asetettu yläraja on sopusoinnussa kaikkien muiden sähkönkäyttäjien etujen kanssa. |
| --- | --- |

(22)

Vuoden 2012 EEG-lain 40 §:ssä säädetään, että EEG-lisämaksun ylärajalla pyritään vähentämään energiaintensiivisten yritysten sähkökustannuksia niiden kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Edellytyksenä kuitenkin on, että vähennys on yhdenmukainen vuoden 2012 EEG-lain tavoitteiden kanssa ja että asetettu yläraja on sopusoinnussa kaikkien muiden sähkönkäyttäjien etujen kanssa.

| (23) | Vuoden 2012 EEG-lain 41 §:n 1 momentissa asetetaan EEG-lisämaksun ylärajalle seuraavat edellytykset:






  a) | sähköntoimittajalta ostetun sähkön, jonka yritykset käyttävät itse, määrä oli vähintään 1 gigawattitunti (GWh) edellisen tilikauden aikana; |
| --- | --- | --- |

(23)

Vuoden 2012 EEG-lain 41 §:n 1 momentissa asetetaan EEG-lisämaksun ylärajalle seuraavat edellytykset:

a)

sähköntoimittajalta ostetun sähkön, jonka yritykset käyttävät itse, määrä oli vähintään 1 gigawattitunti (GWh) edellisen tilikauden aikana;

| b) | yrityksen maksamien sähkökustannusten suhde sen tuottamaan bruttoarvonlisäykseen oli vähintään 14 prosenttia edellisen tilikauden aikana; |
| --- | --- |

b)

yrityksen maksamien sähkökustannusten suhde sen tuottamaan bruttoarvonlisäykseen oli vähintään 14 prosenttia edellisen tilikauden aikana;

| c) | EEG-lisämaksu siirrettiin yrityksen maksettavaksi edellisen tilikauden aikana; |
| --- | --- |

c)

EEG-lisämaksu siirrettiin yrityksen maksettavaksi edellisen tilikauden aikana;

| d) | yritykselle on tehty sertifioitu energiakatselmus (tätä edellytystä ei sovelleta yrityksiin, joiden sähkönkulutus on alle 10 GWh). |
| --- | --- |

d)

yritykselle on tehty sertifioitu energiakatselmus (tätä edellytystä ei sovelleta yrityksiin, joiden sähkönkulutus on alle 10 GWh).

| (24) | Vuoden 2012 EEG-lain 41 §:n 3 momentin 1 alakohdassa säädetyn yleissäännön mukaan energiaintensiivisten yritysten EEG-lisämaksua rajoitetaan seuraavasti:






  a) | kulutus enintään 1 GWh: ei rajoitusta – täysi EEG-lisämaksu; |
| --- | --- | --- |

(24)

Vuoden 2012 EEG-lain 41 §:n 3 momentin 1 alakohdassa säädetyn yleissäännön mukaan energiaintensiivisten yritysten EEG-lisämaksua rajoitetaan seuraavasti:

a)

kulutus enintään 1 GWh: ei rajoitusta – täysi EEG-lisämaksu;

| b) | kulutus 1 GWh–10 GWh: yritys maksaa 10 prosenttia EEG-lisämaksusta; |
| --- | --- |

b)

kulutus 1 GWh–10 GWh: yritys maksaa 10 prosenttia EEG-lisämaksusta;

| c) | kulutus 10 GWh–100 GWh: yritys maksaa 1 prosentin EEG-lisämaksusta; |
| --- | --- |

c)

kulutus 10 GWh–100 GWh: yritys maksaa 1 prosentin EEG-lisämaksusta;

| d) | kulutus yli 100 GWh: yritys maksaa 0,05 senttiä/kWh. |
| --- | --- |

d)

kulutus yli 100 GWh: yritys maksaa 0,05 senttiä/kWh.

| (25) | Jos energiaintensiivisen yrityksen kulutus on yli 100 GWh ja sähkökustannukset ovat yli 20 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä, johdanto-osan 24 kappaleessa esitettyjä raja-arvoja ei sovelleta ja energiaintensiivisen yrityksen maksama EEG-lisämaksu on 0,05 snt/kWh sen koko sähkönkulutuksesta (41 §:n 3 momentin 2 alakohta). |
| --- | --- |

(25)

Jos energiaintensiivisen yrityksen kulutus on yli 100 GWh ja sähkökustannukset ovat yli 20 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä, johdanto-osan 24 kappaleessa esitettyjä raja-arvoja ei sovelleta ja energiaintensiivisen yrityksen maksama EEG-lisämaksu on 0,05 snt/kWh sen koko sähkönkulutuksesta (41 §:n 3 momentin 2 alakohta).

| (26) | BAFA:n päätös sitoo sähköntoimittajan lisäksi myös siirtoverkonhaltijaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kun BAFA on päättänyt, että energiaintensiivisen yrityksen tarvitsee maksaa sähköntoimittajalleen vain alennettu EEG-lisämaksu, kyseisen sähköntoimittajan siirtoverkonhaltijalle maksamaa EEG-lisämaksua alennetaan vastaavasti. Tämä otetaan huomioon, kun siirtoverkonhaltija määrittää EEG-lisämaksun suuruuden. BAFA:n päätökseen liittyvät riita-asiat on käsiteltävä hallintotuomioistuimessa, koska kyseinen päätös on hallinnollinen määräys. Näin ollen myös kyseiset päätökset ovat välittömästi täytäntöönpanokelpoisia. |
| --- | --- |

(26)

BAFA:n päätös sitoo sähköntoimittajan lisäksi myös siirtoverkonhaltijaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kun BAFA on päättänyt, että energiaintensiivisen yrityksen tarvitsee maksaa sähköntoimittajalleen vain alennettu EEG-lisämaksu, kyseisen sähköntoimittajan siirtoverkonhaltijalle maksamaa EEG-lisämaksua alennetaan vastaavasti. Tämä otetaan huomioon, kun siirtoverkonhaltija määrittää EEG-lisämaksun suuruuden. BAFA:n päätökseen liittyvät riita-asiat on käsiteltävä hallintotuomioistuimessa, koska kyseinen päätös on hallinnollinen määräys. Näin ollen myös kyseiset päätökset ovat välittömästi täytäntöönpanokelpoisia.

2.4   Mukauttamissuunnitelma

| (27) | Saksa on toimittanut mukauttamissuunnitelman, jolla pyritään mukauttamaan EEG-lisämaksun alennukset valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (10), jäljempänä ’vuoden 2014 suuntaviivat’, 196 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaisiksi. |
| --- | --- |

(27)

Saksa on toimittanut mukauttamissuunnitelman, jolla pyritään mukauttamaan EEG-lisämaksun alennukset valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (10), jäljempänä ’vuoden 2014 suuntaviivat’, 196 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaisiksi.

| (28) | Niiden yritysten osalta, jotka ovat hyötyneet erityiskorvaussäännöstä, mutta jotka ovat maksaneet vähemmän kuin niiden olisi pitänyt maksaa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti (erityisesti 185, 186 ja 187 kohdan mukaiset tukikelpoisuuskriteerit sekä 188 ja 189 kohdan mukaiset oikeasuhteisuuskriteerit), mukautettu EEG-lisämaksu saa olla enintään 125 prosenttia lisämaksusta, jonka ne ovat tosiasiallisesti maksaneet kyseisenä vuonna. Vuodelta 2014 perittävä mukautettu lisämaksu saa olla enintään 150 prosenttia samasta perusarvosta eli lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013. Takaisinperinnän nopeuttamiseksi ja koska kaikkia yrityksiä koskevia kulutustietoja ei vielä ole saatavilla asianomaisilta vuosilta, Saksa aikoo ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkön kulutustietoja, jotka toimitettiin hakemuksissa. Kyseinen määrä peritään takaisin välittömästi Deggendorf-päätöksen (11) mukaisen vaatimuksen täyttämiseksi. Saksa aikoo toisessa vaiheessa käyttää asianomaisten vuosien toteutuneita kulutustietoja määrittääkseen lopulliset takaisinperittävät määrät. Saksa toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksut kyseisten lopullisten määrien perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Niiden yritysten osalta, jotka ovat hyötyneet erityiskorvaussäännöstä, mutta jotka ovat maksaneet vähemmän kuin niiden olisi pitänyt maksaa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti (erityisesti 185, 186 ja 187 kohdan mukaiset tukikelpoisuuskriteerit sekä 188 ja 189 kohdan mukaiset oikeasuhteisuuskriteerit), mukautettu EEG-lisämaksu saa olla enintään 125 prosenttia lisämaksusta, jonka ne ovat tosiasiallisesti maksaneet kyseisenä vuonna. Vuodelta 2014 perittävä mukautettu lisämaksu saa olla enintään 150 prosenttia samasta perusarvosta eli lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013. Takaisinperinnän nopeuttamiseksi ja koska kaikkia yrityksiä koskevia kulutustietoja ei vielä ole saatavilla asianomaisilta vuosilta, Saksa aikoo ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkön kulutustietoja, jotka toimitettiin hakemuksissa. Kyseinen määrä peritään takaisin välittömästi Deggendorf-päätöksen (11) mukaisen vaatimuksen täyttämiseksi. Saksa aikoo toisessa vaiheessa käyttää asianomaisten vuosien toteutuneita kulutustietoja määrittääkseen lopulliset takaisinperittävät määrät. Saksa toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksut kyseisten lopullisten määrien perusteella.

| (29) | Mukauttamismekanismia muutetaan vuoden 2015 alusta. Vuoden 2014 EEG-lain (12) 103 §:n 3 momentin mukaan BAFA rajoittaa energiaintensiivisten yritysten vuosina 2015–2018 maksamaa EEG-lisämaksua siten, että vuonna x maksettava EEG-lisämaksu saa olla enintään kaksi kertaa niin suuri kuin määräytymisvuotta edeltävänä vuonna (x – 2) maksettu EEG-lisämaksu. EEG-lisämaksua tarkistetaan näin ylöspäin vuosittain, mutta vuonna 2015 maksettava lisämaksu voi olla enintään kaksi kertaa niin suuri kuin vuoden 2013 lisämaksu. Sama koskee tulevien vuosien lisämaksuja vuoteen 2018 saakka. |
| --- | --- |

(29)

Mukauttamismekanismia muutetaan vuoden 2015 alusta. Vuoden 2014 EEG-lain (12) 103 §:n 3 momentin mukaan BAFA rajoittaa energiaintensiivisten yritysten vuosina 2015–2018 maksamaa EEG-lisämaksua siten, että vuonna x maksettava EEG-lisämaksu saa olla enintään kaksi kertaa niin suuri kuin määräytymisvuotta edeltävänä vuonna (x – 2) maksettu EEG-lisämaksu. EEG-lisämaksua tarkistetaan näin ylöspäin vuosittain, mutta vuonna 2015 maksettava lisämaksu voi olla enintään kaksi kertaa niin suuri kuin vuoden 2013 lisämaksu. Sama koskee tulevien vuosien lisämaksuja vuoteen 2018 saakka.

2.5   Läpinäkyvyys, EEG-tili ja valtion valvontatoimet

| (30) | Tiettyjä tarkastus-, valvonta- ja täytäntöönpanotehtäviä on siirretty liittovaltion verkkovirastolle (Bundesnetzagentur, BNetzA). |
| --- | --- |

(30)

Tiettyjä tarkastus-, valvonta- ja täytäntöönpanotehtäviä on siirretty liittovaltion verkkovirastolle (Bundesnetzagentur, BNetzA).

| (31) | EEG-sähkön tuottajat, verkko-operaattorit, siirtoverkonhaltijat ja sähköntoimittajat velvoitetaan antamaan toistensa käyttöön tiedot, joita tarvitaan EEG-järjestelmän asianmukaisessa täytäntöönpanossa. Vuoden 2012 EEG-laissa säädetään yksityiskohtaisesti, mitä tietoja muille toimijoille on järjestelmällisesti välitettävä ja mihin aikaan vuodesta. Verkko-operaattorit, siirtoverkonhaltijat ja sähköntoimittajat voivat vaatia, että tilintarkastaja tarkastaa kyseiset tiedot. |
| --- | --- |

(31)

EEG-sähkön tuottajat, verkko-operaattorit, siirtoverkonhaltijat ja sähköntoimittajat velvoitetaan antamaan toistensa käyttöön tiedot, joita tarvitaan EEG-järjestelmän asianmukaisessa täytäntöönpanossa. Vuoden 2012 EEG-laissa säädetään yksityiskohtaisesti, mitä tietoja muille toimijoille on järjestelmällisesti välitettävä ja mihin aikaan vuodesta. Verkko-operaattorit, siirtoverkonhaltijat ja sähköntoimittajat voivat vaatia, että tilintarkastaja tarkastaa kyseiset tiedot.

| (32) | Vuoden 2012 EEG-laissa perustettiin riitojenratkaisuelin, joka liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriön toimeksiannosta vastaa kysymyksiin ja ratkaisee EEG-sähkön tuottajien, verkko-operaattorien, siirtoverkonhaltijoiden ja sähköntoimittajien väliset riita-asiat. |
| --- | --- |

(32)

Vuoden 2012 EEG-laissa perustettiin riitojenratkaisuelin, joka liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriön toimeksiannosta vastaa kysymyksiin ja ratkaisee EEG-sähkön tuottajien, verkko-operaattorien, siirtoverkonhaltijoiden ja sähköntoimittajien väliset riita-asiat.

| (33) | Lisäksi verkko-operaattorien ja siirtoverkonhaltijoiden on vuoden 2012 EEG-lain ja täytäntöönpanoasetusten (AusglMechV ja AusglMechAV) mukaisesti julkaistava tietyt tiedot verkkosivuillaan (EEG-sähkön ostettu määrä ja hinta). Siirtoverkonhaltijoiden on pidettävä kaikki transaktiot, jotka liittyvät vuoden 2012 EEG-lakiin, erillään muusta toiminnastaan. Siirtoverkonhaltijoiden on pidettävä erillistä kirjanpitoa kaikista rahavirroista, jotka liittyvät vuoden 2012 EEG-lakiin, ja niillä on oltava neljän siirtoverkonhaltijan kanssa yhdessä hallinnoitava erillinen pankkitili, jolle ohjataan kaikki vuoden 2012 EEG-lakiin liittyvät tulot ja menot (AusglMechAV-asetuksen 5 §). |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi verkko-operaattorien ja siirtoverkonhaltijoiden on vuoden 2012 EEG-lain ja täytäntöönpanoasetusten (AusglMechV ja AusglMechAV) mukaisesti julkaistava tietyt tiedot verkkosivuillaan (EEG-sähkön ostettu määrä ja hinta). Siirtoverkonhaltijoiden on pidettävä kaikki transaktiot, jotka liittyvät vuoden 2012 EEG-lakiin, erillään muusta toiminnastaan. Siirtoverkonhaltijoiden on pidettävä erillistä kirjanpitoa kaikista rahavirroista, jotka liittyvät vuoden 2012 EEG-lakiin, ja niillä on oltava neljän siirtoverkonhaltijan kanssa yhdessä hallinnoitava erillinen pankkitili, jolle ohjataan kaikki vuoden 2012 EEG-lakiin liittyvät tulot ja menot (AusglMechAV-asetuksen 5 §).

| (34) | Siirtoverkonhaltijoiden on julkaistava yhteisellä verkkosivulla, jonka otsikko on ”EEG-tili”, kuukausittain EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla ja EEG-lisämaksusta saadut yhteenlasketut tulot sekä yhteenlasketut kustannukset (korvaukset verkko-operaattoreille ja muut järjestelmän hallinnoista aiheutuneet kustannukset). Ne ovat myös velvollisia julkaisemaan ennakolta seuraavaa vuotta koskevan EEG-lisämaksun arvioidun määrän. |
| --- | --- |

(34)

Siirtoverkonhaltijoiden on julkaistava yhteisellä verkkosivulla, jonka otsikko on ”EEG-tili”, kuukausittain EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla ja EEG-lisämaksusta saadut yhteenlasketut tulot sekä yhteenlasketut kustannukset (korvaukset verkko-operaattoreille ja muut järjestelmän hallinnoista aiheutuneet kustannukset). Ne ovat myös velvollisia julkaisemaan ennakolta seuraavaa vuotta koskevan EEG-lisämaksun arvioidun määrän.

| (35) | Vuoden 2012 EEG-lain mukaan laitosten on rekisteröidyttävä julkiselle elimelle. Rekisteröinti on edellytys syöttötariffien saamiselle. Rekisteriä ei ole kuitenkaan vielä perustettu, mutta jo nyt on voimassa erillinen velvoite, jonka mukaan aurinkosähkövoimaloiden ja nestemäistä biomassaa käyttävien laitosten on oltava rekisteröityjä, jotta ne voisivat hyötyä syöttötariffeista. Liittovaltion verkkovirasto hallinnoi aurinkosähkövoimaloiden rekisteriä ja liittovaltion maatalous- ja elintarvikeviranomainen (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung) nestemäistä biomassaa käyttävien laitosten rekisteriä. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2012 EEG-lain mukaan laitosten on rekisteröidyttävä julkiselle elimelle. Rekisteröinti on edellytys syöttötariffien saamiselle. Rekisteriä ei ole kuitenkaan vielä perustettu, mutta jo nyt on voimassa erillinen velvoite, jonka mukaan aurinkosähkövoimaloiden ja nestemäistä biomassaa käyttävien laitosten on oltava rekisteröityjä, jotta ne voisivat hyötyä syöttötariffeista. Liittovaltion verkkovirasto hallinnoi aurinkosähkövoimaloiden rekisteriä ja liittovaltion maatalous- ja elintarvikeviranomainen (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung) nestemäistä biomassaa käyttävien laitosten rekisteriä.

| (36) | Verkko-operaattorien ja siirtoverkonhaltijoiden on toimitettava liittovaltion verkkovirastolle tiedot, jotka ne saavat laitosten ylläpitäjiltä (mm. laitoksen sijainti ja tuotantokapasiteetti). Lisäksi tarvitaan seuraavat tiedot: sen verkon taso, johon laitos on kytketty (jakelu tai siirto), laitoksille maksetut yksittäiset tariffit ja yhteismäärät, sähköntoimittajille toimitetut lopulliset laskut sekä toimitettujen numerotietojen paikkansapitävyyden todentamisen edellyttämät tiedot. Sähköntoimittajien on ilmoitettava liittovaltion verkkovirastolle asiakkailleen toimittamansa sähkön määrä ja toimitettava tilinpäätöstiedot. Verkkovirastolla on myös valtuudet tehdä EEG-sähkölaitosten omistajiin kohdistuvia tarkastuksia, jotta voidaan seurata, miten verkko-operaattorit ja siirtoverkonhaltijat ovat noudattaneet velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(36)

Verkko-operaattorien ja siirtoverkonhaltijoiden on toimitettava liittovaltion verkkovirastolle tiedot, jotka ne saavat laitosten ylläpitäjiltä (mm. laitoksen sijainti ja tuotantokapasiteetti). Lisäksi tarvitaan seuraavat tiedot: sen verkon taso, johon laitos on kytketty (jakelu tai siirto), laitoksille maksetut yksittäiset tariffit ja yhteismäärät, sähköntoimittajille toimitetut lopulliset laskut sekä toimitettujen numerotietojen paikkansapitävyyden todentamisen edellyttämät tiedot. Sähköntoimittajien on ilmoitettava liittovaltion verkkovirastolle asiakkailleen toimittamansa sähkön määrä ja toimitettava tilinpäätöstiedot. Verkkovirastolla on myös valtuudet tehdä EEG-sähkölaitosten omistajiin kohdistuvia tarkastuksia, jotta voidaan seurata, miten verkko-operaattorit ja siirtoverkonhaltijat ovat noudattaneet velvoitteitaan.

| (37) | Siirtoverkonhaltijoiden on myös toimitettava verkkovirastolle yksityiskohtaiset tiedot EEG-lisämaksun määrittämisestä. Niiden on erityisesti toimitettava tiedot, jotka liittyvät tulojen ja menojen kirjanpitotietoihin, joita käytetään EEG-lisämaksua laskettaessa (AusglMechV-asetuksen 7 §:n 2 momentti). |
| --- | --- |

(37)

Siirtoverkonhaltijoiden on myös toimitettava verkkovirastolle yksityiskohtaiset tiedot EEG-lisämaksun määrittämisestä. Niiden on erityisesti toimitettava tiedot, jotka liittyvät tulojen ja menojen kirjanpitotietoihin, joita käytetään EEG-lisämaksua laskettaessa (AusglMechV-asetuksen 7 §:n 2 momentti).

| (38) | Määrältään rajoitetusta EEG-lisämaksusta hyötyvien yritysten on pyynnöstä annettava liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriölle kaikki tiedot, joita se tarvitsee arvioidakseen 40 §:n mukaisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(38)

Määrältään rajoitetusta EEG-lisämaksusta hyötyvien yritysten on pyynnöstä annettava liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriölle kaikki tiedot, joita se tarvitsee arvioidakseen 40 §:n mukaisten tavoitteiden saavuttamista.

| (39) | Liittovaltion verkkoviraston tehtävä on varmistaa, että






  — | siirtoverkonhaltija myy spot-markkinoilla sähköä, josta on maksettu syöttötariffit sovellettavien sääntöjen (eli AusglMechV-asetuksen) mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(39)

Liittovaltion verkkoviraston tehtävä on varmistaa, että

—

siirtoverkonhaltija myy spot-markkinoilla sähköä, josta on maksettu syöttötariffit sovellettavien sääntöjen (eli AusglMechV-asetuksen) mukaisesti,

| — | siirtoverkonhaltijat määrittävät, asettavat ja julkaisevat EEG-lisämaksun asianmukaisesti, |
| --- | --- |

—

siirtoverkonhaltijat määrittävät, asettavat ja julkaisevat EEG-lisämaksun asianmukaisesti,

| — | siirtoverkonhaltijat perivät EEG-lisämaksun asianmukaisesti sähköntoimittajilta, |
| --- | --- |

—

siirtoverkonhaltijat perivät EEG-lisämaksun asianmukaisesti sähköntoimittajilta,

| — | verkko-operaattorit perivät syöttötariffit ja preemiot asianmukaisesti siirtoverkonhaltijoilta, |
| --- | --- |

—

verkko-operaattorit perivät syöttötariffit ja preemiot asianmukaisesti siirtoverkonhaltijoilta,

| — | EEG-lisämaksua alennetaan ainoastaan niiltä sähköntoimittajilta, jotka täyttävät 39 §:ssä asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

—

EEG-lisämaksua alennetaan ainoastaan niiltä sähköntoimittajilta, jotka täyttävät 39 §:ssä asetetut edellytykset.

| (40) | Liittovaltion verkkovirastolla on EEG-lisämaksua määritettäessä paljon täytäntöönpanovaltuuksia ja useita eri tehtäviä, jotka liittyvät kustannus- ja tuloeriin, jotka siirtoverkonhaltijat saavat sisällyttää EEG-lisämaksua koskevaan laskelmaan. Liittovaltion verkkovirastolla on valtuudet laatia yhdessä toimivaltaisten ministeriöiden (13) kanssa säännöt niiden erien määrittämistä varten, jotka katsotaan tuloiksi tai menoiksi määritettäessä EEG-lisämaksua ja sovellettavaa korkoa. Tältä pohjalta verkkovirasto on määrittänyt yksityiskohtaisemmin AusglMechAV-asetuksessa, minkä tyyppisiä kustannuksia voitaisiin ottaa huomioon. Verkkovirastolle on lisäksi toimitettava kaikki asiakirjat ja muut tiedot, jotka liittyvät EEG-lisämaksun laskentaan. Verkkovirasto voi myös pyytää lisätietoja, mukaan lukien tilinpäätöstiedot (AusglMechAV-asetuksen 5 §:n 3 momentti). Siirtoverkonhaltijoiden on myös osoitettava tiettyjen kustannuserien tarkkuus ja tarpeellisuus ennen kuin ne voidaan ottaa huomioon EEG-lisämaksua maksettaessa (ks. esimerkiksi AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 2 momentti). |
| --- | --- |

(40)

Liittovaltion verkkovirastolla on EEG-lisämaksua määritettäessä paljon täytäntöönpanovaltuuksia ja useita eri tehtäviä, jotka liittyvät kustannus- ja tuloeriin, jotka siirtoverkonhaltijat saavat sisällyttää EEG-lisämaksua koskevaan laskelmaan. Liittovaltion verkkovirastolla on valtuudet laatia yhdessä toimivaltaisten ministeriöiden (13) kanssa säännöt niiden erien määrittämistä varten, jotka katsotaan tuloiksi tai menoiksi määritettäessä EEG-lisämaksua ja sovellettavaa korkoa. Tältä pohjalta verkkovirasto on määrittänyt yksityiskohtaisemmin AusglMechAV-asetuksessa, minkä tyyppisiä kustannuksia voitaisiin ottaa huomioon. Verkkovirastolle on lisäksi toimitettava kaikki asiakirjat ja muut tiedot, jotka liittyvät EEG-lisämaksun laskentaan. Verkkovirasto voi myös pyytää lisätietoja, mukaan lukien tilinpäätöstiedot (AusglMechAV-asetuksen 5 §:n 3 momentti). Siirtoverkonhaltijoiden on myös osoitettava tiettyjen kustannuserien tarkkuus ja tarpeellisuus ennen kuin ne voidaan ottaa huomioon EEG-lisämaksua maksettaessa (ks. esimerkiksi AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 2 momentti).

| (41) | Verkkovirastolla on valtuudet antaa ohjeita siirtoverkonhaltijoille ja laatia vakiomuotoiset lomakkeet, joita siirtoverkonhaltijoiden on käytettävä tietoja toimittaessaan. |
| --- | --- |

(41)

Verkkovirastolla on valtuudet antaa ohjeita siirtoverkonhaltijoille ja laatia vakiomuotoiset lomakkeet, joita siirtoverkonhaltijoiden on käytettävä tietoja toimittaessaan.

| (42) | Verkkovirastolla on myös valtuudet asettaa liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriön suostumuksella vaatimuksia, jotka koskevat siirtoverkonhaltijoiden toimesta tapahtuvaa EEG-sähkön myyntiä spot-markkinoilla. Virasto voi lisäksi luoda kannustimia, joilla edistetään sähkön parhaita mahdollisia markkinointitapoja. Nämä toimet toteutettiin AusglMechAV-asetuksella. |
| --- | --- |

(42)

Verkkovirastolla on myös valtuudet asettaa liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriön suostumuksella vaatimuksia, jotka koskevat siirtoverkonhaltijoiden toimesta tapahtuvaa EEG-sähkön myyntiä spot-markkinoilla. Virasto voi lisäksi luoda kannustimia, joilla edistetään sähkön parhaita mahdollisia markkinointitapoja. Nämä toimet toteutettiin AusglMechAV-asetuksella.

| (43) | Liittovaltion verkkovirastolla on täytäntöönpanovaltuuksia. Se voi esimerkiksi antaa määräyksiä, jos siirtoverkonhaltijat eivät määritä EEG-lisämaksua sääntöjen mukaisesti (ks. 38 §:n 5 alakohta ja 61 §:n 1 momentin 2 alakohta). Se voi myös määrätä EEG-lisämaksun suuruuden. AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 3 momentissa säädetään, että asetuksen 3 §:n 3 ja 4 momentissa tarkoitetuksi tuloksi tai menoksi katsotaan myös erotus, joka lasketaan vähentämällä EEG-lisämaksusta, joka sisältyy kannettuihin määriin, EEG-lisämaksu, jonka suuruuden verkkovirasto on määrittänyt täytäntöönpanokelpoisen päätöksensä mukaisesti vuoden 2012 EEG-lain 61 §:n 1 momentin 3 ja 4 alakohdan nojalla. Toisin kuin Saksa väittää, tämä osoittaa verkkoviraston pystyvän tekemään täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä, joilla mukautetaan lisämaksun suuruutta. Näiden toimien oikeusperustan muodostavat energiasektoria koskevan lain (Energiewirtschaftsgesetz, EnWG (14)) 61 §:n 1 ja 2 momentti yhdessä 65 §:n ja sitä seuraavien pykälien kanssa. Näiden säännösten nojalla verkkovirasto voi tehdä yksityisiä toimijoita sitovia päätöksiä. Verkkovirasto voi myös määrätä sakkoja (ks. vuoden 2012 EEG-lain 62 §:n 1 ja 2 momentti). |
| --- | --- |

(43)

Liittovaltion verkkovirastolla on täytäntöönpanovaltuuksia. Se voi esimerkiksi antaa määräyksiä, jos siirtoverkonhaltijat eivät määritä EEG-lisämaksua sääntöjen mukaisesti (ks. 38 §:n 5 alakohta ja 61 §:n 1 momentin 2 alakohta). Se voi myös määrätä EEG-lisämaksun suuruuden. AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 3 momentissa säädetään, että asetuksen 3 §:n 3 ja 4 momentissa tarkoitetuksi tuloksi tai menoksi katsotaan myös erotus, joka lasketaan vähentämällä EEG-lisämaksusta, joka sisältyy kannettuihin määriin, EEG-lisämaksu, jonka suuruuden verkkovirasto on määrittänyt täytäntöönpanokelpoisen päätöksensä mukaisesti vuoden 2012 EEG-lain 61 §:n 1 momentin 3 ja 4 alakohdan nojalla. Toisin kuin Saksa väittää, tämä osoittaa verkkoviraston pystyvän tekemään täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä, joilla mukautetaan lisämaksun suuruutta. Näiden toimien oikeusperustan muodostavat energiasektoria koskevan lain (Energiewirtschaftsgesetz, EnWG (14)) 61 §:n 1 ja 2 momentti yhdessä 65 §:n ja sitä seuraavien pykälien kanssa. Näiden säännösten nojalla verkkovirasto voi tehdä yksityisiä toimijoita sitovia päätöksiä. Verkkovirasto voi myös määrätä sakkoja (ks. vuoden 2012 EEG-lain 62 §:n 1 ja 2 momentti).

| (44) | Verkkovirastolla on joitakin raportointivelvoitteita. Sen on toimitettava tietyt tiedot liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriölle ja liittovaltion talous- ja teknologiaministeriölle tilastojen laatimista ja arviointia varten. |
| --- | --- |

(44)

Verkkovirastolla on joitakin raportointivelvoitteita. Sen on toimitettava tietyt tiedot liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriölle ja liittovaltion talous- ja teknologiaministeriölle tilastojen laatimista ja arviointia varten.

| (45) | Liittovaltion ympäristövirasto (Umweltbundesamt) pitää alkuperätakuista rekisteriä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (15) 15 artiklan mukaisesti. Tältä osin ympäristövirasto on vastuussa alkuperätakuiden myöntämisestä, siirtämisestä ja peruuttamisesta. |
| --- | --- |

(45)

Liittovaltion ympäristövirasto (Umweltbundesamt) pitää alkuperätakuista rekisteriä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (15) 15 artiklan mukaisesti. Tältä osin ympäristövirasto on vastuussa alkuperätakuiden myöntämisestä, siirtämisestä ja peruuttamisesta.

3.   PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (46) | Komissio päätti 18 päivänä joulukuuta 2013 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi, että vuoden 2012 EEG-laki oli valtiontukea EEG-sähkön tuottajille, vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta hyötyville sähköntoimittajille ja energiaintensiivisille yrityksille. Lisäksi komissio epäili kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(46)

Komissio päätti 18 päivänä joulukuuta 2013 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi, että vuoden 2012 EEG-laki oli valtiontukea EEG-sähkön tuottajille, vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta hyötyville sähköntoimittajille ja energiaintensiivisille yrityksille. Lisäksi komissio epäili kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (47) | Valtiontuen olemassaolon osalta komissio päätteli alustavasti, että vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti on myönnetty valikoivaa taloudellista etua i) uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta sähköä tuottaville yrityksille, erityisesti syöttötariffeilla, ja ii) energiaintensiivisille yrityksille alentamalla niiltä perittyjä EEG-lisämaksuja. |
| --- | --- |

(47)

Valtiontuen olemassaolon osalta komissio päätteli alustavasti, että vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti on myönnetty valikoivaa taloudellista etua i) uusiutuvista energialähteistä ja kaivoskaasusta sähköä tuottaville yrityksille, erityisesti syöttötariffeilla, ja ii) energiaintensiivisille yrityksille alentamalla niiltä perittyjä EEG-lisämaksuja.

| (48) | Lisäksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että nämä edut on myönnetty valtion varoista, kun otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat: i) vaikutti siltä, että Saksan lainsäätäjä on ottanut käyttöön erityismaksun (EEG-lisämaksu), jolla on tarkoitus EEG-sähkön tuotannolle myönnettävä tuki, ii) Saksan lainsäätäjä ja toimeenpanovallan käyttäjä olivat antaneet siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi yhdessä hallinnoida kyseistä lisämaksua valtion vuoden 2012 EEG-laissa ja täytäntöönpanoasetuksissa vahvistamien sääntöjen mukaisesti, ja iii) siirtoverkonhaltijoita valvottiin tarkasti niiden hallinnoidessa kyseistä resurssia. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että nämä edut on myönnetty valtion varoista, kun otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat: i) vaikutti siltä, että Saksan lainsäätäjä on ottanut käyttöön erityismaksun (EEG-lisämaksu), jolla on tarkoitus EEG-sähkön tuotannolle myönnettävä tuki, ii) Saksan lainsäätäjä ja toimeenpanovallan käyttäjä olivat antaneet siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi yhdessä hallinnoida kyseistä lisämaksua valtion vuoden 2012 EEG-laissa ja täytäntöönpanoasetuksissa vahvistamien sääntöjen mukaisesti, ja iii) siirtoverkonhaltijoita valvottiin tarkasti niiden hallinnoidessa kyseistä resurssia.

| (49) | Vaikka komissio totesi EEG-sähkölle myönnetyn tuen soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, se ilmoitti epäilevänsä, voidaanko EEG-lisämaksun alennukset katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen ja erityisesti sen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Vaikka komissio totesi EEG-sähkölle myönnetyn tuen soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, se ilmoitti epäilevänsä, voidaanko EEG-lisämaksun alennukset katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen ja erityisesti sen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan perusteella.

| (50) | Komissio esitti vielä epäilyjä siitä, onko EEG-sähkölle vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti myönnettävän tuen rahoitus perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukaista. Vaikka EEG-lisämaksu hyödytti sähköntuotantoa vain Saksassa, se perittiin myös maahan tuodun EEG-sähkön kulutuksesta. Ulkomaisen sähkön tuottajat olisivat voineet olla tukikelpoisia vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti, jos ne olisivat sijoittautuneet Saksaan. |
| --- | --- |

(50)

Komissio esitti vielä epäilyjä siitä, onko EEG-sähkölle vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti myönnettävän tuen rahoitus perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukaista. Vaikka EEG-lisämaksu hyödytti sähköntuotantoa vain Saksassa, se perittiin myös maahan tuodun EEG-sähkön kulutuksesta. Ulkomaisen sähkön tuottajat olisivat voineet olla tukikelpoisia vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti, jos ne olisivat sijoittautuneet Saksaan.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (51) | Asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisesta tähän päätökseen kyseisten suuntaviivojen 248 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisesta tähän päätökseen kyseisten suuntaviivojen 248 kohdan mukaisesti.

| (52) | Useimmat asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2012 EEG-lakiin ei pidä katsoa sisältyvän valtiontukea EEG-sähkön tuottajien tai energiaintensiivisten yritysten hyväksi. Ne katsovat, että Saksan valtio on ainoastaan perustanut järjestelmän, joka perustuu omia varojaan käyttävien yksityisten toimijoiden välisiin (peräkkäisiin) maksuihin. Asianomaisten osapuolten mielestä järjestelmän pohjimmiltaan yksityistä luonnetta ei muuta pelkästään se seikka, että järjestelmä perustuu lainsäädäntöön (vuoden 2012 EEG-laki ja sen täytäntöönpanosäännökset), tai että sen toimintaan osallistuvat liittovaltion verkkovirasto, ympäristövirasto ja BAFA, joiden toimivallan väitetään olevan rajoitettu. Tämä analyysi perustuu pääosin unionin tuomioistuimen asioissa PreussenElektra (16) ja Doux Élevage (17) antamiin tuomioihin. Jos tukea ylipäätään katsotaan olevan, asianomaiset osapuolet toteavat, että tuki on katsottava voimassa olevaksi tueksi, kun otetaan huomioon aiemmasta saksalaisesta tukiohjelmasta asiassa NN 27/00 (18) annettu komission päätös. |
| --- | --- |

(52)

Useimmat asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2012 EEG-lakiin ei pidä katsoa sisältyvän valtiontukea EEG-sähkön tuottajien tai energiaintensiivisten yritysten hyväksi. Ne katsovat, että Saksan valtio on ainoastaan perustanut järjestelmän, joka perustuu omia varojaan käyttävien yksityisten toimijoiden välisiin (peräkkäisiin) maksuihin. Asianomaisten osapuolten mielestä järjestelmän pohjimmiltaan yksityistä luonnetta ei muuta pelkästään se seikka, että järjestelmä perustuu lainsäädäntöön (vuoden 2012 EEG-laki ja sen täytäntöönpanosäännökset), tai että sen toimintaan osallistuvat liittovaltion verkkovirasto, ympäristövirasto ja BAFA, joiden toimivallan väitetään olevan rajoitettu. Tämä analyysi perustuu pääosin unionin tuomioistuimen asioissa PreussenElektra (16) ja Doux Élevage (17) antamiin tuomioihin. Jos tukea ylipäätään katsotaan olevan, asianomaiset osapuolet toteavat, että tuki on katsottava voimassa olevaksi tueksi, kun otetaan huomioon aiemmasta saksalaisesta tukiohjelmasta asiassa NN 27/00 (18) annettu komission päätös.

| (53) | Lisäksi asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että EEG-maksun vähennykset soveltuvat sisämarkkinoille joko perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan tai c alakohdan perusteella. Kyseisten osapuolten mukaan vuoden 2012 EEG-lain kaksiosainen tavoite on tukea EEG-sähkön tuotantoa sekä säilyttää Saksan ja unionin teollisuuspohja. Asianomaiset osapuolet katsovat, että vuoden 2012 EEG-lakiin mahdollisesti liittyvä tuki on tarkoituksenmukainen ja oikeasuhteinen keino saavuttaa nämä kaksi tavoitetta. Ne väittävät, että komission ei pitäisi soveltaa tässä asiassa vuoden 2014 suuntaviivoja, koska niiden soveltaminen olisi taannehtivaa. Lisäksi olisi pidättäydyttävä varojen takaisinperinnästä, jotta suojellaan tuensaajien perusteltua luottamusta siihen, että tuki myönnettiin lainmukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että EEG-maksun vähennykset soveltuvat sisämarkkinoille joko perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan tai c alakohdan perusteella. Kyseisten osapuolten mukaan vuoden 2012 EEG-lain kaksiosainen tavoite on tukea EEG-sähkön tuotantoa sekä säilyttää Saksan ja unionin teollisuuspohja. Asianomaiset osapuolet katsovat, että vuoden 2012 EEG-lakiin mahdollisesti liittyvä tuki on tarkoituksenmukainen ja oikeasuhteinen keino saavuttaa nämä kaksi tavoitetta. Ne väittävät, että komission ei pitäisi soveltaa tässä asiassa vuoden 2014 suuntaviivoja, koska niiden soveltaminen olisi taannehtivaa. Lisäksi olisi pidättäydyttävä varojen takaisinperinnästä, jotta suojellaan tuensaajien perusteltua luottamusta siihen, että tuki myönnettiin lainmukaisesti.

| (54) | Sen sijaan Saksan energiankuluttajien liitto (Bund der Energieverbraucher), joka alun perin kanteli komissiolle vuoden 2012 EEG-laista, väitti, että EEG-lisämaksusta myönnettävät vähennykset ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea energiaintensiivisille yrityksille ja että ne haittaavat niitä saksalaisia yrityksiä ja kuluttajia, joiden on maksettava suurempaa EEG-lisämaksua ilman vastaavia vähennyksiä. Lisäksi energiankuluttajien liitto väitti, että vähennyksiä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Myös useat Saksan kansalaiset esittivät samat perustelut. |
| --- | --- |

(54)

Sen sijaan Saksan energiankuluttajien liitto (Bund der Energieverbraucher), joka alun perin kanteli komissiolle vuoden 2012 EEG-laista, väitti, että EEG-lisämaksusta myönnettävät vähennykset ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea energiaintensiivisille yrityksille ja että ne haittaavat niitä saksalaisia yrityksiä ja kuluttajia, joiden on maksettava suurempaa EEG-lisämaksua ilman vastaavia vähennyksiä. Lisäksi energiankuluttajien liitto väitti, että vähennyksiä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Myös useat Saksan kansalaiset esittivät samat perustelut.

| (55) | Asianomaisten osapuolten esittämiä perusteluja käsitellään yksityiskohtaisemmin 7 jaksossa. |
| --- | --- |

(55)

Asianomaisten osapuolten esittämiä perusteluja käsitellään yksityiskohtaisemmin 7 jaksossa.

5.   SAKSAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ JA ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (56) | Saksa huomauttaa, että suurin osa vuoden 2012 EEG-lailla perustetun järjestelmän toimijoista on yksityisiä, kuten asiassa PreussenElektra, ja että kyseiset toimijat eivät ole osa julkishallintoa. Valtio osallistuu järjestelmän toimintaan ainoastaan antamalla lainsäädäntöä ja valvomalla tiukasti sen täytäntöönpanoa. Asianomaisten viranomaisten, erityisesti liittovaltion verkkoviraston ja BAFA:n, sanotaan tiukasti noudattavan rajattua toimivaltaansa, eivätkä ne hallinnoi varoja. Saksan toimittamien tietojen mukaan näillä viranomaisilla ei ole toimissaan harkintavaltaa. Lisäksi Saksa toteaa, että valtio ei määritä EEG-lisämaksua vaan sen määrä se perustuu markkinamekanismiin ja riippuu siitä, kuinka paljon tuloja saadaan EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla. Saksa korostaa myös, että vuoden 2012 EEG-laissa ei edellytetä sähköntoimittajia siirtämään lisämaksua kuluttajille, mikä tarkoittaa sitä, että maksun siirtämisessä on kyse sähköntoimittajien hinnoittelupolitiikasta. Yhdelläkään järjestelmään osallistuvista toimijoista ei myöskään ole julkisoikeuteen perustuvia erityisvaltuuksia, vaan ne joutuvat käyttämään siviilituomioistuimia, jos saamisia on perittävä pakkokeinoin muilta toimijoilta. |
| --- | --- |

(56)

Saksa huomauttaa, että suurin osa vuoden 2012 EEG-lailla perustetun järjestelmän toimijoista on yksityisiä, kuten asiassa PreussenElektra, ja että kyseiset toimijat eivät ole osa julkishallintoa. Valtio osallistuu järjestelmän toimintaan ainoastaan antamalla lainsäädäntöä ja valvomalla tiukasti sen täytäntöönpanoa. Asianomaisten viranomaisten, erityisesti liittovaltion verkkoviraston ja BAFA:n, sanotaan tiukasti noudattavan rajattua toimivaltaansa, eivätkä ne hallinnoi varoja. Saksan toimittamien tietojen mukaan näillä viranomaisilla ei ole toimissaan harkintavaltaa. Lisäksi Saksa toteaa, että valtio ei määritä EEG-lisämaksua vaan sen määrä se perustuu markkinamekanismiin ja riippuu siitä, kuinka paljon tuloja saadaan EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla. Saksa korostaa myös, että vuoden 2012 EEG-laissa ei edellytetä sähköntoimittajia siirtämään lisämaksua kuluttajille, mikä tarkoittaa sitä, että maksun siirtämisessä on kyse sähköntoimittajien hinnoittelupolitiikasta. Yhdelläkään järjestelmään osallistuvista toimijoista ei myöskään ole julkisoikeuteen perustuvia erityisvaltuuksia, vaan ne joutuvat käyttämään siviilituomioistuimia, jos saamisia on perittävä pakkokeinoin muilta toimijoilta.

| (57) | Saksa esitti seuraavat oikeudelliset perusteet, jotka ovat samankaltaisia kuin asianomaisten osapuolten huomautukset, eli






  — | valikoivaa taloudellista etua ei katsota myönnetyn, koska EEG-sähkölle myönnetty tuki täyttää Altmark-tuomion (19) kriteerit ja koska energiaintensiivisille yrityksille myönnettävät alennukset ainoastaan lieventävät Saksan teollisuuteen kohdistuvaa olemassa olevaa haittaa; |
| --- | --- | --- |

(57)

Saksa esitti seuraavat oikeudelliset perusteet, jotka ovat samankaltaisia kuin asianomaisten osapuolten huomautukset, eli

—

valikoivaa taloudellista etua ei katsota myönnetyn, koska EEG-sähkölle myönnetty tuki täyttää Altmark-tuomion (19) kriteerit ja koska energiaintensiivisille yrityksille myönnettävät alennukset ainoastaan lieventävät Saksan teollisuuteen kohdistuvaa olemassa olevaa haittaa;

| — | valtion varoja ei käytetä eikä valtion valvontaa esiinny, koska vuoden 2012 EEG-lain oikeudellinen ja tosiseikkoihin perustuva tilanne ei ole vertailukelpoinen unionin tuomioistuimen asioissa Essent (20) ja Vent de Colère (21) tarkasteleman tilanteen kanssa; |
| --- | --- |

—

valtion varoja ei käytetä eikä valtion valvontaa esiinny, koska vuoden 2012 EEG-lain oikeudellinen ja tosiseikkoihin perustuva tilanne ei ole vertailukelpoinen unionin tuomioistuimen asioissa Essent (20) ja Vent de Colère (21) tarkasteleman tilanteen kanssa;

| — | jos vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti suoritettuja maksuja ylipäätään pidetään valtiontukena, ne ovat voimassa olevaa tukea, kun otetaan huomioon komission päätös valtiontuesta NN 27/00; |
| --- | --- |

—

jos vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti suoritettuja maksuja ylipäätään pidetään valtiontukena, ne ovat voimassa olevaa tukea, kun otetaan huomioon komission päätös valtiontuesta NN 27/00;

| — | myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan perusteella; |
| --- | --- |

—

myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan perusteella;

| — | perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa ei ole rikottu, koska maahan tuotua EEG-sähköä ei voida verrata kotimaassa tuotettuun sähköön, kun otetaan erityisesti huomioon unionin tuomioistuimen vastikään asiassa Ålands Vindkraft (22) antama tuomio. |
| --- | --- |

—

perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa ei ole rikottu, koska maahan tuotua EEG-sähköä ei voida verrata kotimaassa tuotettuun sähköön, kun otetaan erityisesti huomioon unionin tuomioistuimen vastikään asiassa Ålands Vindkraft (22) antama tuomio.

| (58) | Saksan viranomaisten esittämiä perusteluja tarkastellaan yksityiskohtaisemmin ja ne kumotaan 7 jaksossa. |
| --- | --- |

(58)

Saksan viranomaisten esittämiä perusteluja tarkastellaan yksityiskohtaisemmin ja ne kumotaan 7 jaksossa.

6.   SAKSAN SITOUMUKSET

| (59) | Kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todetaan, Saksa toimitti seuraavan sitoumuksen, joka koskee 50 miljoonan euron investoimista uudelleen rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin:
  ”Vuoden 2012 EEG-lain osalta voitaisiin harkita globaalia ratkaisua sekä vihreää sähköä koskevaa etuoikeutta että perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa koskeviin kysymyksiin. Tällöin väitettyyn rikkomiseen liittyvä arvioitu määrä investoitaisiin uudelleen rajayhdysjohtoihin tai vastaaviin eurooppalaisiin energiahankkeisiin. Uudelleeninvestointi voitaisiin tehdä erissä sitä mukaa kuin hanke etenee. Saksan viranomaisten toimittamien numerotietojen mukaan uudelleeninvestoinnin määrä olisi 50 miljoonaa euroa vuoden 2012 tammikuun ja vuoden 2014 heinäkuun välisenä aikana. Saksa tarjoaa tätä sitoumusta suojaten samalla oikeudellisen asemansa (ei syrjintää).” |
| --- | --- |

(59)

Kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todetaan, Saksa toimitti seuraavan sitoumuksen, joka koskee 50 miljoonan euron investoimista uudelleen rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin:

”Vuoden 2012 EEG-lain osalta voitaisiin harkita globaalia ratkaisua sekä vihreää sähköä koskevaa etuoikeutta että perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa koskeviin kysymyksiin. Tällöin väitettyyn rikkomiseen liittyvä arvioitu määrä investoitaisiin uudelleen rajayhdysjohtoihin tai vastaaviin eurooppalaisiin energiahankkeisiin. Uudelleeninvestointi voitaisiin tehdä erissä sitä mukaa kuin hanke etenee. Saksan viranomaisten toimittamien numerotietojen mukaan uudelleeninvestoinnin määrä olisi 50 miljoonaa euroa vuoden 2012 tammikuun ja vuoden 2014 heinäkuun välisenä aikana. Saksa tarjoaa tätä sitoumusta suojaten samalla oikeudellisen asemansa (ei syrjintää).”

| (60) | Lisäksi Saksan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavan sitoumuksen, joka koskee johdanto-osan 27 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa mainittua mukauttamissuunnitelmaa:
  ”Perittävä [kerrytettävissä oleva] rahamäärä muodostuu yksittäisen yrityksen osalta seuraavien erotuksesta: EEG-kustannukset, jotka määritetään valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (vuoden 2014 suuntaviivat) mukaisesti, ja EEG-kustannukset, jotka määritetään vuoden 2012 EEG-lain perusteella. Mukauttamissuunnitelman mukaan vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella maksettava määrä on vuonna 2013 enintään 125 prosenttia ja vuonna 2014 enintään 150 prosenttia maksusta, joka on suoritettu vuodelta 2013 vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti. Negatiivisia takaisin perittäviä määriä ei oteta huomioon.” |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi Saksan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavan sitoumuksen, joka koskee johdanto-osan 27 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa mainittua mukauttamissuunnitelmaa:

”Perittävä [kerrytettävissä oleva] rahamäärä muodostuu yksittäisen yrityksen osalta seuraavien erotuksesta: EEG-kustannukset, jotka määritetään valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (vuoden 2014 suuntaviivat) mukaisesti, ja EEG-kustannukset, jotka määritetään vuoden 2012 EEG-lain perusteella. Mukauttamissuunnitelman mukaan vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella maksettava määrä on vuonna 2013 enintään 125 prosenttia ja vuonna 2014 enintään 150 prosenttia maksusta, joka on suoritettu vuodelta 2013 vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti. Negatiivisia takaisin perittäviä määriä ei oteta huomioon.”

7.   TUEN ARVIOINTI

7.1   Onko kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta?

| (61) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(61)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (62) | Arvioidakseen, onko jokin toimenpide perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava, onko toimenpide valtion toteuttama tai toteutettu valtion varoilla, suositaanko sillä tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja tavalla, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(62)

Arvioidakseen, onko jokin toimenpide perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava, onko toimenpide valtion toteuttama tai toteutettu valtion varoilla, suositaanko sillä tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja tavalla, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1   Valikoivat edut, jotka vaikuttavat kauppaan ja kilpailuun

| (63) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että vuoden 2012 EEG-lakiin liittyi kahdentyyppisiä valikoivia etuja, jotka vaikuttavat kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(63)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi, että vuoden 2012 EEG-lakiin liittyi kahdentyyppisiä valikoivia etuja, jotka vaikuttavat kauppaan ja kilpailuun.

| (64) | Ensimmäinen etu myönnettiin EEG-sähkön tuottajille. Komissio havaitsi, että syöttötariffien ja preemioiden ansiosta EEG-sähkön tuottajat saavat sähköstään markkinahintaa korkeamman hinnan. Tämä pätee myös EEG-sähkön suoramarkkinointiin, joka oikeuttaa alennettuun EEG-lisämaksuun vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n mukaisesti. Kyseisen säännöksen mukaan EEG-sähkön tuottajat saattoivat saada sähköstään markkinahintaa korkeamman hinnan. Toimenpide oli valikoiva, koska se hyödytti ainoastaan EEG-sähkön tuottajia. Lisäksi sähkömarkkinat oli vapautettu, ja sähköntuottajat toimivat aloilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 76 kappale). |
| --- | --- |

(64)

Ensimmäinen etu myönnettiin EEG-sähkön tuottajille. Komissio havaitsi, että syöttötariffien ja preemioiden ansiosta EEG-sähkön tuottajat saavat sähköstään markkinahintaa korkeamman hinnan. Tämä pätee myös EEG-sähkön suoramarkkinointiin, joka oikeuttaa alennettuun EEG-lisämaksuun vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n mukaisesti. Kyseisen säännöksen mukaan EEG-sähkön tuottajat saattoivat saada sähköstään markkinahintaa korkeamman hinnan. Toimenpide oli valikoiva, koska se hyödytti ainoastaan EEG-sähkön tuottajia. Lisäksi sähkömarkkinat oli vapautettu, ja sähköntuottajat toimivat aloilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 76 kappale).

| (65) | Toinen etu aiheutui EEG-lisämaksun alennuksesta, joka myönnettiin tietyille energiaintensiivisille yrityksille erityiskorvaussäännön mukaisesti. Komissio totesi, että valmistusteollisuudessa toimivat energiaintensiiviset yritykset saivat etua, koska niiden EEG-lisämaksulle oli asetettu yläraja. Kyseiset yritykset vapautettiin vuoden 2012 EEG-lain 40–41 §:ssä maksuista, jotka niiden olisi tavallisesti ollut maksettava. Tämä yläraja esti siirtoverkonhaltijoita ja sähköntoimittajia perimästä EEG-sähkön tukemisesta aiheutuneita lisäkustannuksia energiaintensiivisiltä yrityksiltä. Toimenpiteen katsotaan olleen valikoiva myös siksi, että ainoastaan valmistusteollisuudessa toimivat energiaintensiiviset yritykset saattoivat hyötyä siitä. Lisäksi toimenpide oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tuensaajayritykset valmistivat energiaintensiivisiä hyödykkeitä (esim. rauta- ja muiden metallien tuottajat, paperiteollisuus, kemianteollisuus ja sementintuottajat). Ne toimivat aloilla, joilla käytiin jäsenvaltioiden välistä kauppaa (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 77–80 kappale). |
| --- | --- |

(65)

Toinen etu aiheutui EEG-lisämaksun alennuksesta, joka myönnettiin tietyille energiaintensiivisille yrityksille erityiskorvaussäännön mukaisesti. Komissio totesi, että valmistusteollisuudessa toimivat energiaintensiiviset yritykset saivat etua, koska niiden EEG-lisämaksulle oli asetettu yläraja. Kyseiset yritykset vapautettiin vuoden 2012 EEG-lain 40–41 §:ssä maksuista, jotka niiden olisi tavallisesti ollut maksettava. Tämä yläraja esti siirtoverkonhaltijoita ja sähköntoimittajia perimästä EEG-sähkön tukemisesta aiheutuneita lisäkustannuksia energiaintensiivisiltä yrityksiltä. Toimenpiteen katsotaan olleen valikoiva myös siksi, että ainoastaan valmistusteollisuudessa toimivat energiaintensiiviset yritykset saattoivat hyötyä siitä. Lisäksi toimenpide oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tuensaajayritykset valmistivat energiaintensiivisiä hyödykkeitä (esim. rauta- ja muiden metallien tuottajat, paperiteollisuus, kemianteollisuus ja sementintuottajat). Ne toimivat aloilla, joilla käytiin jäsenvaltioiden välistä kauppaa (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 77–80 kappale).

| (66) | Saksa katsoo, että jäljempänä esitettävien syiden vuoksi taloudellista etua ei koitunut EEG-sähkön tuottajille eikä energiaintensiivisille yrityksille, joihin sovelletaan erityiskorvaussääntöä.






  a) | Saksan mukaan EEG-sähkön tuottajat eivät saa minkäänlaista taloudellista etua EEG-lisämaksusta, vaikka se katsottaisiin valtion varoiksi, koska niille maksetut syöttötariffit ovat riippumattomia EEG-lisämaksusta. EEG-lisämaksulla pelkästään kompensoidaan siirtoverkonhaltijoiden kärsimät tappiot. Lisäksi Saksan viranomaiset väittävät, että EEG-sähkön tuottajille maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa (23) määritetyt kriteerit. |
| --- | --- | --- |

(66)

Saksa katsoo, että jäljempänä esitettävien syiden vuoksi taloudellista etua ei koitunut EEG-sähkön tuottajille eikä energiaintensiivisille yrityksille, joihin sovelletaan erityiskorvaussääntöä.

a)

Saksan mukaan EEG-sähkön tuottajat eivät saa minkäänlaista taloudellista etua EEG-lisämaksusta, vaikka se katsottaisiin valtion varoiksi, koska niille maksetut syöttötariffit ovat riippumattomia EEG-lisämaksusta. EEG-lisämaksulla pelkästään kompensoidaan siirtoverkonhaltijoiden kärsimät tappiot. Lisäksi Saksan viranomaiset väittävät, että EEG-sähkön tuottajille maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa (23) määritetyt kriteerit.

| b) | Energiaintensiivisten yritysten osalta Saksa väittää, että erityiskorvaussääntö ei tuota asianomaisille yrityksille taloudellista etua vaan sillä paremminkin kompensoidaan niiden epäedullista kilpailuasemaa suhteessa kilpailijoihin muissa jäsenvaltioissa (joissa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön rahoituskustannukset ovat alhaisemmat) (24) ja kolmansissa maissa (joista useimmissa ei ole vastaavia velvoitteita). |
| --- | --- |

b)

Energiaintensiivisten yritysten osalta Saksa väittää, että erityiskorvaussääntö ei tuota asianomaisille yrityksille taloudellista etua vaan sillä paremminkin kompensoidaan niiden epäedullista kilpailuasemaa suhteessa kilpailijoihin muissa jäsenvaltioissa (joissa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön rahoituskustannukset ovat alhaisemmat) (24) ja kolmansissa maissa (joista useimmissa ei ole vastaavia velvoitteita).

| (67) | Jotkin asianomaiset osapuolet ovat kiistäneet, että alennettu EEG-lisämaksu muodostaa taloudellisen edun, joka on omiaan vääristämään kilpailua. Toimenpiteen väitettiin sen sijaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, koska teollisen sähkön kustannukset ovat Saksassa muita maita suuremmat. Lisäksi eräät asianomaiset osapuolet toteavat, että yli 10 GWh vuodessa kuluttaville tuensaajille aiheutuu kustannuksia pakollisista energiatehokkuustarkastuksista. |
| --- | --- |

(67)

Jotkin asianomaiset osapuolet ovat kiistäneet, että alennettu EEG-lisämaksu muodostaa taloudellisen edun, joka on omiaan vääristämään kilpailua. Toimenpiteen väitettiin sen sijaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, koska teollisen sähkön kustannukset ovat Saksassa muita maita suuremmat. Lisäksi eräät asianomaiset osapuolet toteavat, että yli 10 GWh vuodessa kuluttaville tuensaajille aiheutuu kustannuksia pakollisista energiatehokkuustarkastuksista.

| (68) | Saksa ja asianomaiset osapuolet eivät myöskään hyväksy väitettä, jonka mukaan taloudelliset edut ovat valikoivia ja omiaan vaikuttamaan kilpailuun ja kauppaan, koska niiden mukaan erityiskorvaussääntöä sovelletaan kaikkiin valmistusteollisuudessa toimiviin yrityksiin koosta riippumatta. Jotkin asianomaiset osapuolet väittävät, että alennukset eivät ole valikoivia, sillä tuensaajat eivät ole samankaltaisessa tilanteessa kuin muut yritykset. Pääasiallisia tukikelpoisuuskriteerejä ovat nimittäin sähköintensiivisyys ja sähkön kulutus, ja EEG-lisämaksu on sähköintensiivisille yrityksille paljon suurempi rasite kuin muille yrityksille. Lisäksi ne väittävät, että vaikka alennetut lisämaksut olisivat ensi näkemältä valikoivia, ne ovat EEG-sähkön tukijärjestelmän luontainen ja looginen osa: ilman alennuksia EEG-sähkön tukemista ei voitaisi rahoittaa, koska energiaintensiiviset yritykset siirtyisivät Saksan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(68)

Saksa ja asianomaiset osapuolet eivät myöskään hyväksy väitettä, jonka mukaan taloudelliset edut ovat valikoivia ja omiaan vaikuttamaan kilpailuun ja kauppaan, koska niiden mukaan erityiskorvaussääntöä sovelletaan kaikkiin valmistusteollisuudessa toimiviin yrityksiin koosta riippumatta. Jotkin asianomaiset osapuolet väittävät, että alennukset eivät ole valikoivia, sillä tuensaajat eivät ole samankaltaisessa tilanteessa kuin muut yritykset. Pääasiallisia tukikelpoisuuskriteerejä ovat nimittäin sähköintensiivisyys ja sähkön kulutus, ja EEG-lisämaksu on sähköintensiivisille yrityksille paljon suurempi rasite kuin muille yrityksille. Lisäksi ne väittävät, että vaikka alennetut lisämaksut olisivat ensi näkemältä valikoivia, ne ovat EEG-sähkön tukijärjestelmän luontainen ja looginen osa: ilman alennuksia EEG-sähkön tukemista ei voitaisi rahoittaa, koska energiaintensiiviset yritykset siirtyisivät Saksan ulkopuolelle.

| (69) | Saksan ja asianomaisten osapuolten esittämät väitteet eivät ole vakuuttavia. |
| --- | --- |

(69)

Saksan ja asianomaisten osapuolten esittämät väitteet eivät ole vakuuttavia.

7.1.1.1   Tasapuoliset toimintaedellytykset eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten välillä

| (70) | Ensinnäkin se, että yritykselle korvataan jo syntyneitä kustannuksia ja maksuja, ei lähtökohtaisesti sulje pois taloudellisen edun olemassaoloa (25). Edun olemassaoloa ei myöskään sulje pois pelkästään se seikka, että muissa jäsenvaltioissa toimivat kilpailevat yritykset ovat paremmassa asemassa (26), koska edun käsite perustuu analyysiin yrityksen taloudellisesta asemasta sen omassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa yhteydessä kyseisen toimenpiteen kanssa ja ilman sitä. Jos ei kuitenkaan oteta lukuun veroja ja muita maksuja, teollisuuskäyttäjien maksamat sähkön hinnat ovat Saksassa alempia kuin muissa jäsenvaltioissa keskimäärin. |
| --- | --- |

(70)

Ensinnäkin se, että yritykselle korvataan jo syntyneitä kustannuksia ja maksuja, ei lähtökohtaisesti sulje pois taloudellisen edun olemassaoloa (25). Edun olemassaoloa ei myöskään sulje pois pelkästään se seikka, että muissa jäsenvaltioissa toimivat kilpailevat yritykset ovat paremmassa asemassa (26), koska edun käsite perustuu analyysiin yrityksen taloudellisesta asemasta sen omassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa yhteydessä kyseisen toimenpiteen kanssa ja ilman sitä. Jos ei kuitenkaan oteta lukuun veroja ja muita maksuja, teollisuuskäyttäjien maksamat sähkön hinnat ovat Saksassa alempia kuin muissa jäsenvaltioissa keskimäärin.

| (71) | Unionin yleinen tuomioistuin, jäljempänä ’yleinen tuomioistuin’, on vastikään uudelleen vahvistanut periaatteen, jonka mukaan edun olemassaoloa on arvioitava riippumatta kilpailuedellytyksistä muissa jäsenvaltioissa (27). Yleinen tuomioistuin katsoo, että jo pelkästään suosituimmuustariffin luonne, eli se, että Alcoa Transformazionille hyvitettiin monopoliasemassa olevan toimittajan (ENEL) laskuttaman sähkötariffin ja vuoden 1995 asetuksessa säädetyn tariffin välinen erotus, riittää vahvistamaan toteamuksen, jonka mukaan asianomainen yritys ei vastannut kaikista kustannuksista, joiden olisi tavanomaisesti pitänyt rasittaa sen talousarviota (28). Yleinen tuomioistuin toteaa edelleen, että yrityksen saaman edun olemassaolo ilmeni käyttöön otetun järjestelmän pelkästä kuvauksesta. Kyseisen hyvitysjärjestelyn tarkoitus oli vapauttaa yhtiö maksamasta osaa sähkömaksuista, joita sen unionin alueella kaupan pitämien tavaroiden valmistus edellytti (29). Lisäksi yleinen tuomioistuin muistutti (30) periaatteesta, jonka mukaan valtiontukea on arvioitava sellaisenaan eikä sellaiset tavoitteet huomioiden, joilla pyritään esimerkiksi korjaamaan markkinoiden epätäydellinen kilpailutilanne. |
| --- | --- |

(71)

Unionin yleinen tuomioistuin, jäljempänä ’yleinen tuomioistuin’, on vastikään uudelleen vahvistanut periaatteen, jonka mukaan edun olemassaoloa on arvioitava riippumatta kilpailuedellytyksistä muissa jäsenvaltioissa (27). Yleinen tuomioistuin katsoo, että jo pelkästään suosituimmuustariffin luonne, eli se, että Alcoa Transformazionille hyvitettiin monopoliasemassa olevan toimittajan (ENEL) laskuttaman sähkötariffin ja vuoden 1995 asetuksessa säädetyn tariffin välinen erotus, riittää vahvistamaan toteamuksen, jonka mukaan asianomainen yritys ei vastannut kaikista kustannuksista, joiden olisi tavanomaisesti pitänyt rasittaa sen talousarviota (28). Yleinen tuomioistuin toteaa edelleen, että yrityksen saaman edun olemassaolo ilmeni käyttöön otetun järjestelmän pelkästä kuvauksesta. Kyseisen hyvitysjärjestelyn tarkoitus oli vapauttaa yhtiö maksamasta osaa sähkömaksuista, joita sen unionin alueella kaupan pitämien tavaroiden valmistus edellytti (29). Lisäksi yleinen tuomioistuin muistutti (30) periaatteesta, jonka mukaan valtiontukea on arvioitava sellaisenaan eikä sellaiset tavoitteet huomioiden, joilla pyritään esimerkiksi korjaamaan markkinoiden epätäydellinen kilpailutilanne.

| (72) | Vastaavasti erityiskorvaussäännön mukaisesti myönnetyt alennukset EEG-lisämaksusta parantavat tuensaajien taloudellista asemaa vapauttamalla ne kustannuksista, joista niiden pitäisi vastata tavanomaisissa olosuhteissa. Ilman erityiskorvaussääntöä ja BAFA:n päätöstä tuensaajien olisi maksettava EEG-lisämaksu kokonaisuudessaan muiden sähkönkuluttajien tavoin. Saksa on korostanut alennusten tarpeellisuutta pyrittäessä säilyttämään tuensaajien kilpailukyky suhteessa muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin sijoittautuneisiin energiaintensiivisiin yrityksiin. Näin Saksa myöntää epäsuorasti, että tuensaajat saavat taloudellisesti edullista kohtelua. |
| --- | --- |

(72)

Vastaavasti erityiskorvaussäännön mukaisesti myönnetyt alennukset EEG-lisämaksusta parantavat tuensaajien taloudellista asemaa vapauttamalla ne kustannuksista, joista niiden pitäisi vastata tavanomaisissa olosuhteissa. Ilman erityiskorvaussääntöä ja BAFA:n päätöstä tuensaajien olisi maksettava EEG-lisämaksu kokonaisuudessaan muiden sähkönkuluttajien tavoin. Saksa on korostanut alennusten tarpeellisuutta pyrittäessä säilyttämään tuensaajien kilpailukyky suhteessa muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin sijoittautuneisiin energiaintensiivisiin yrityksiin. Näin Saksa myöntää epäsuorasti, että tuensaajat saavat taloudellisesti edullista kohtelua.

7.1.1.2   Valikoivuus

| (73) | Erityiskorvaussäännön valikoimattomuutta koskevien väitteiden osalta on muistettava, että ”valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla” (31), jos muut sektorit, esimerkiksi palvelut, suljetaan tuensaajien ulkopuolelle. Tämä on tilanne käsiteltävänä olevassa asiassa, koska ainoastaan valmistusteollisuus hyötyy tuesta (jo ilman, että komission on tarpeen tutkia valikoivuuden muita syitä). Näin ollen EEG-lisämaksusta ei myönnetä alennuksia yrityksille, jotka ovat vertailukelpoisessa tilanteessa tuensaajien kanssa. Lisäksi kulutuksen määrään perustuvat erisuuruiset alennukset EEG-lisämaksusta johtavat samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa olevien energiaintensiivisten yritysten eriyttämiseen, minkä vuoksi kyseiset alennukset ovat sinänsä valikoivia. |
| --- | --- |

(73)

Erityiskorvaussäännön valikoimattomuutta koskevien väitteiden osalta on muistettava, että ”valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla” (31), jos muut sektorit, esimerkiksi palvelut, suljetaan tuensaajien ulkopuolelle. Tämä on tilanne käsiteltävänä olevassa asiassa, koska ainoastaan valmistusteollisuus hyötyy tuesta (jo ilman, että komission on tarpeen tutkia valikoivuuden muita syitä). Näin ollen EEG-lisämaksusta ei myönnetä alennuksia yrityksille, jotka ovat vertailukelpoisessa tilanteessa tuensaajien kanssa. Lisäksi kulutuksen määrään perustuvat erisuuruiset alennukset EEG-lisämaksusta johtavat samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa olevien energiaintensiivisten yritysten eriyttämiseen, minkä vuoksi kyseiset alennukset ovat sinänsä valikoivia.

| (74) | Sen väitteen osalta, että erityiskorvaussäännön ja yritysten eriyttämisen soveltamisala voidaan perustella järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella, on muistettava, että ”toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseinen toimenpide on suora seuraus mainitun verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. Tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi” (32). Ympäristönsuojelua tai toimialan kilpailukyvyn säilyttämistä ei kuitenkaan voida pitää lisämaksujärjestelmän luonteenomaisina perus- tai pääperiaatteina, vaan ne ovat kyseiselle järjestelmälle asetettuja ulkoisia tavoitteita. Muiden aiemmin ratkaistujen asioiden (33) tapaan ympäristönsuojelua koskeva tavoite ei voi käsiteltävänä olevassa asiassa vaikuttaa siihen toteamukseen, että EEG-lisämaksusta myönnetyt alennukset ovat valtiontukea. Ensinnäkin kilpailukyvyn säilyttämistä ei ole edes sisällytetty vuoden 2012 EEG-lain 1 §:ssä lueteltuihin tavoitteisiin. Lain 1 §:n 40 momentin toisessa virkkeessä sitä vastoin todetaan, että kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää, että se ei vaaranna vuoden 2012 EEG-lain 1 §:ssä asetettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

(74)

Sen väitteen osalta, että erityiskorvaussäännön ja yritysten eriyttämisen soveltamisala voidaan perustella järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella, on muistettava, että ”toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseinen toimenpide on suora seuraus mainitun verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. Tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi” (32). Ympäristönsuojelua tai toimialan kilpailukyvyn säilyttämistä ei kuitenkaan voida pitää lisämaksujärjestelmän luonteenomaisina perus- tai pääperiaatteina, vaan ne ovat kyseiselle järjestelmälle asetettuja ulkoisia tavoitteita. Muiden aiemmin ratkaistujen asioiden (33) tapaan ympäristönsuojelua koskeva tavoite ei voi käsiteltävänä olevassa asiassa vaikuttaa siihen toteamukseen, että EEG-lisämaksusta myönnetyt alennukset ovat valtiontukea. Ensinnäkin kilpailukyvyn säilyttämistä ei ole edes sisällytetty vuoden 2012 EEG-lain 1 §:ssä lueteltuihin tavoitteisiin. Lain 1 §:n 40 momentin toisessa virkkeessä sitä vastoin todetaan, että kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää, että se ei vaaranna vuoden 2012 EEG-lain 1 §:ssä asetettuja tavoitteita.

7.1.1.3   EEG-lisämaksusta saatava etu; Altmark-asiaa koskeva oikeuskäytäntö

| (75) | Saksa on väittänyt, että EEG-lisämaksu ei itsessään muodosta etua EEG-sähkön tuottajille. Komissio sen sijaan katsoo, että tukitoimenpiteet parantavat EEG-sähkön tuottajien taloudellista asemaa verrattuna siihen, mitä ne voisivat ansaita myydessään sähkön markkinahintaan. EEG-lisämaksulla rahoitetaan kyseisiä tukitoimenpiteitä. Toisin kuin Saksa väittää, sillä seikalla, että EEG-lisämaksun määrä saattaa vaikuttaa syöttötariffeihin, ei ole merkitystä arvioitaessa sitä, tuottavatko kyseiset tariffit taloudellista etua. |
| --- | --- |

(75)

Saksa on väittänyt, että EEG-lisämaksu ei itsessään muodosta etua EEG-sähkön tuottajille. Komissio sen sijaan katsoo, että tukitoimenpiteet parantavat EEG-sähkön tuottajien taloudellista asemaa verrattuna siihen, mitä ne voisivat ansaita myydessään sähkön markkinahintaan. EEG-lisämaksulla rahoitetaan kyseisiä tukitoimenpiteitä. Toisin kuin Saksa väittää, sillä seikalla, että EEG-lisämaksun määrä saattaa vaikuttaa syöttötariffeihin, ei ole merkitystä arvioitaessa sitä, tuottavatko kyseiset tariffit taloudellista etua.

| (76) | Saksa on huomauttanut, että EEG-sähkön tuottajien saama tuki on asianmukainen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä Altmark-tuomiossa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(76)

Saksa on huomauttanut, että EEG-sähkön tuottajien saama tuki on asianmukainen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä Altmark-tuomiossa tarkoitetulla tavalla.

| (77) | Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin päätti, että valtion toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoitettua valtiontukea, jos kyseistä toimenpidettä on pidettävä ”korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta niitä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin” (34). |
| --- | --- |

(77)

Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin päätti, että valtion toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoitettua valtiontukea, jos kyseistä toimenpidettä on pidettävä ”korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta niitä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin” (34).

| (78) | Tuomiossa asetetaan kuitenkin neljä edellytystä (35), joiden on täytyttävä:






  a) | ”Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi”. |
| --- | --- | --- |

(78)

Tuomiossa asetetaan kuitenkin neljä edellytystä (35), joiden on täytyttävä:

a)

”Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi”.

| b) | ”Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin.” |
| --- | --- |

b)

”Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin.”

| c) | ”Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.” |
| --- | --- |

c)

”Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.”

| d) | ”Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.” |
| --- | --- |

d)

”Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.”

| (79) | Saksa väittää, että uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuottajat täyttävät ensimmäisen edellytyksen, koska direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 1 kohdassa säädetään uusiutuvan energian käytön edistämistä koskevasta yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta. Lisäksi Saksan mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (36) 3 artiklan 2 kohdassa todetaan, että uusiutuvan energian edistäminen voi olla sähköalalla toimiville yrityksille asetettu julkisen palvelun velvoite. |
| --- | --- |

(79)

Saksa väittää, että uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuottajat täyttävät ensimmäisen edellytyksen, koska direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 1 kohdassa säädetään uusiutuvan energian käytön edistämistä koskevasta yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta. Lisäksi Saksan mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (36) 3 artiklan 2 kohdassa todetaan, että uusiutuvan energian edistäminen voi olla sähköalalla toimiville yrityksille asetettu julkisen palvelun velvoite.

36

| (80) | Saksa katsoo, että myös toinen Altmark-tuomiossa asetettu kriteeri täyttyy. Saksan mukaan parametrit, joiden mukaisesti EEG-sähkön tuottajien saama korvaus lasketaan, on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi vuoden 2012 EEG-laissa. |
| --- | --- |

(80)

Saksa katsoo, että myös toinen Altmark-tuomiossa asetettu kriteeri täyttyy. Saksan mukaan parametrit, joiden mukaisesti EEG-sähkön tuottajien saama korvaus lasketaan, on vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi vuoden 2012 EEG-laissa.

| (81) | Saksa katsoo, että kolmas kriteeri täyttyy, koska komissio on todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että EEG-sähkön tuottajille ei makseta liikaa korvauksia. |
| --- | --- |

(81)

Saksa katsoo, että kolmas kriteeri täyttyy, koska komissio on todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että EEG-sähkön tuottajille ei makseta liikaa korvauksia.

| (82) | Lopuksi Saksa väittää, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävän tuen taso on määritetty tarkastelemalla kustannuksia, jotka hyvin johdetulle ja riittävillä resursseilla varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteidensa täyttämisestä. Tältä osin Saksa viittaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyyn komission päätelmään tukitoimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio katsoi päätöksessä, että tukitoimenpiteillä on kannustava vaikutus ja ne ovat oikeasuhteisia. Molempien seikkojen väitetään osoittavan, että syöttötariffien edunsaajat ovat hyvin johdettuja yrityksiä. |
| --- | --- |

(82)

Lopuksi Saksa väittää, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävän tuen taso on määritetty tarkastelemalla kustannuksia, jotka hyvin johdetulle ja riittävillä resursseilla varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi velvoitteidensa täyttämisestä. Tältä osin Saksa viittaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyyn komission päätelmään tukitoimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio katsoi päätöksessä, että tukitoimenpiteillä on kannustava vaikutus ja ne ovat oikeasuhteisia. Molempien seikkojen väitetään osoittavan, että syöttötariffien edunsaajat ovat hyvin johdettuja yrityksiä.

| (83) | Komissio ei pidä Saksan väitteitä vakuuttavina. |
| --- | --- |

(83)

Komissio ei pidä Saksan väitteitä vakuuttavina.

| (84) | Ensimmäinen Altmark-kriteeri edellyttää, että julkisen palvelun tarjoajalle on asetettu julkisen palvelun velvoite. |
| --- | --- |

(84)

Ensimmäinen Altmark-kriteeri edellyttää, että julkisen palvelun tarjoajalle on asetettu julkisen palvelun velvoite.

| (85) | Vuoden 2012 EEG-lain mukaan tuottajat eivät ole velvollisia tuottamaan sähköä vaan ne reagoivat Saksan valtion myöntämään taloudelliseen kannustimeen. |
| --- | --- |

(85)

Vuoden 2012 EEG-lain mukaan tuottajat eivät ole velvollisia tuottamaan sähköä vaan ne reagoivat Saksan valtion myöntämään taloudelliseen kannustimeen.

| (86) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että ensimmäinen Altmark-kriteeri ei täyty. |
| --- | --- |

(86)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että ensimmäinen Altmark-kriteeri ei täyty.

| (87) | Koska Altmark-kriteerit ovat kumulatiivisia, komission ei tarvitse tutkia, täyttyvätkö toinen, kolmas ja neljäs kriteeri. Komissio päättelee, että Saksan esittämiä väitteitä, joiden mukaan uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä sähköntuottajia koskevat syöttötariffit ovat asianmukainen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä Altmark-tuomiossa tarkoitetulla tavalla, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(87)

Koska Altmark-kriteerit ovat kumulatiivisia, komission ei tarvitse tutkia, täyttyvätkö toinen, kolmas ja neljäs kriteeri. Komissio päättelee, että Saksan esittämiä väitteitä, joiden mukaan uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä sähköntuottajia koskevat syöttötariffit ovat asianmukainen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä Altmark-tuomiossa tarkoitetulla tavalla, ei voida hyväksyä.

7.1.1.4   Tuomiot asioissa Van der Kooy, Danske Busvognmænd ja Hotel Cipriani

Tuomiot asioissa Van der Kooy, Danske Busvognmænd ja Hotel Cipriani

| (88) | EEG-lisämaksusta erityiskorvaussäännön mukaisesti myönnettyjen alennusten osalta Saksa ja jotkin asianomaiset osapuolet ovat viitanneet yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Van der Kooy ym. vastaan komissio ja yleisen tuomioistuimen asiassa Danske Busvognmænd ja Hotel Cipriani antamiin tuomioihin ja väittäneet, että alennukset eivät muodosta taloudellista etua (37). |
| --- | --- |

(88)

EEG-lisämaksusta erityiskorvaussäännön mukaisesti myönnettyjen alennusten osalta Saksa ja jotkin asianomaiset osapuolet ovat viitanneet yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Van der Kooy ym. vastaan komissio ja yleisen tuomioistuimen asiassa Danske Busvognmænd ja Hotel Cipriani antamiin tuomioihin ja väittäneet, että alennukset eivät muodosta taloudellista etua (37).

37

| (89) | Asiassa Van der Kooy antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että lämmitetyissä kasvihuoneissa toimivien puutarha-alan yritysten ostamalle maakaasulle myönnetty etuustariffi ei ole valtiontukea, jos se voidaan ”kysymyksessä olevilla markkinoilla perustella objektiivisesti taloudellisilla syillä, esimerkiksi tarpeella vastata kilpailuun, jota markkinoilla aiheuttavat muut energialähteet, joiden hinta on kilpailukykyinen suhteessa kysymyksessä olevan energialähteen hintaan” (38). Kuitenkin toisin kuin Saksa ja muut asianomaiset osapuolet väittävät, tuomioistuimen mainitsemassa asiassa oli kyse eri polttoaineiden välisestä kilpailusta samoilla markkinoilla ja siitä, kuinka kyseisiä polttoaineita myyvä yritys voi siinä tilanteessa määrittää tariffinsa. Toisin sanoen tällöin sovellettiin markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan arviointiperustetta. Kysymys oli siitä, siirtyvätkö kasvihuoneviljelyä harjoittavat yritykset käyttämään polttoaineena hiiltä kaasun korkeamman hinnan takia, ja voitaisiinko suosituimmuustariffi sen vuoksi katsoa kaasuyhtiöiden rationaaliseksi taloudelliseksi toiminnaksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa mikään ei viittaa siihen, että Saksa olisi toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. Saksa ei itse asiassa ole edes väittänyt, että energiaintensiivisille yrityksille EEG-lisämaksusta myönnettyjen vähennysten olisi katsottava olevan yksityisen sijoittajan toimintaan perustuvan arviointiperusteen mukaisia. |
| --- | --- |

(89)

Asiassa Van der Kooy antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että lämmitetyissä kasvihuoneissa toimivien puutarha-alan yritysten ostamalle maakaasulle myönnetty etuustariffi ei ole valtiontukea, jos se voidaan ”kysymyksessä olevilla markkinoilla perustella objektiivisesti taloudellisilla syillä, esimerkiksi tarpeella vastata kilpailuun, jota markkinoilla aiheuttavat muut energialähteet, joiden hinta on kilpailukykyinen suhteessa kysymyksessä olevan energialähteen hintaan” (38). Kuitenkin toisin kuin Saksa ja muut asianomaiset osapuolet väittävät, tuomioistuimen mainitsemassa asiassa oli kyse eri polttoaineiden välisestä kilpailusta samoilla markkinoilla ja siitä, kuinka kyseisiä polttoaineita myyvä yritys voi siinä tilanteessa määrittää tariffinsa. Toisin sanoen tällöin sovellettiin markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan arviointiperustetta. Kysymys oli siitä, siirtyvätkö kasvihuoneviljelyä harjoittavat yritykset käyttämään polttoaineena hiiltä kaasun korkeamman hinnan takia, ja voitaisiinko suosituimmuustariffi sen vuoksi katsoa kaasuyhtiöiden rationaaliseksi taloudelliseksi toiminnaksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa mikään ei viittaa siihen, että Saksa olisi toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. Saksa ei itse asiassa ole edes väittänyt, että energiaintensiivisille yrityksille EEG-lisämaksusta myönnettyjen vähennysten olisi katsottava olevan yksityisen sijoittajan toimintaan perustuvan arviointiperusteen mukaisia.

38

| (90) | Lisäksi yleisen tuomioistuimen asioissa Danske Busvognmænd (39) ja Hotel Cipriani (40) esittämät ei-velvoittavat kommentit on sittemmin kumottu sekä unionin tuomioistuimen toimesta että yleisen tuomioistuimen tuoreemmissa tuomioissa. Unionin tuomioistuin täsmensi asiassa Comitato ”Venezia vuole vivere” (41) antamassaan tuomiossa, että toimenpiteen ei katsota muodostavan etua ainoastaan silloin, kun valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, jos kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua eikä kyseinen toimenpide näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin (42). Tuomioistuin totesi myös, että se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään kilpailuolosuhteita tietyllä talouden alalla toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin edellytyksiin, ei muuta sitä, että toimet ovat tukea (43). Lisäksi toimenpiteet, joilla pyritään korvaamaan mahdollisia haittoja, joille jäsenvaltion tietylle alueelle sijoittautuneet yritykset altistuvat, voivat muodostaa valikoivia etuja (44). |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi yleisen tuomioistuimen asioissa Danske Busvognmænd (39) ja Hotel Cipriani (40) esittämät ei-velvoittavat kommentit on sittemmin kumottu sekä unionin tuomioistuimen toimesta että yleisen tuomioistuimen tuoreemmissa tuomioissa. Unionin tuomioistuin täsmensi asiassa Comitato ”Venezia vuole vivere” (41) antamassaan tuomiossa, että toimenpiteen ei katsota muodostavan etua ainoastaan silloin, kun valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, jos kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua eikä kyseinen toimenpide näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin (42). Tuomioistuin totesi myös, että se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään kilpailuolosuhteita tietyllä talouden alalla toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin edellytyksiin, ei muuta sitä, että toimet ovat tukea (43). Lisäksi toimenpiteet, joilla pyritään korvaamaan mahdollisia haittoja, joille jäsenvaltion tietylle alueelle sijoittautuneet yritykset altistuvat, voivat muodostaa valikoivia etuja (44).

39

40

41

42

43

44

| (91) | Yleinen tuomioistuin on vastaavasti todennut, että asiassa Danske Busvognmænd vahvistettua oikeuskäytäntöä ei sovelleta, jos valtio maksaa kustannuksia, jotka tavallisesti rasittavat yrityksen talousarviota. Yleinen tuomioistuin on vahvistanut uudelleen periaatteen, jonka mukaan korvauksen laajuus, toisin sanoen kilpailuhaittojen poistaminen, ei kumoa sen valtiontuen luonnetta perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (45). |
| --- | --- |

(91)

Yleinen tuomioistuin on vastaavasti todennut, että asiassa Danske Busvognmænd vahvistettua oikeuskäytäntöä ei sovelleta, jos valtio maksaa kustannuksia, jotka tavallisesti rasittavat yrityksen talousarviota. Yleinen tuomioistuin on vahvistanut uudelleen periaatteen, jonka mukaan korvauksen laajuus, toisin sanoen kilpailuhaittojen poistaminen, ei kumoa sen valtiontuen luonnetta perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (45).

45

| (92) | Yleinen tuomioistuin toteaa myöhemmässä tuomiossaan että tavoitteena oleva yritysten kilpailuhaittojen korvaaminen, joka toteutettiin alentamalla tiettyjä maksuja, ei voinut poistaa näiltä eduilta niiden luonnetta perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena. Toimenpide, jolla pyritään poistamaan rakenteellinen haitta, voi välttää luokittelun valtiontueksi ainoastaan, jos se täyttää Altmark-tuomiossa (46) vahvistetut kriteerit. |
| --- | --- |

(92)

Yleinen tuomioistuin toteaa myöhemmässä tuomiossaan että tavoitteena oleva yritysten kilpailuhaittojen korvaaminen, joka toteutettiin alentamalla tiettyjä maksuja, ei voinut poistaa näiltä eduilta niiden luonnetta perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena. Toimenpide, jolla pyritään poistamaan rakenteellinen haitta, voi välttää luokittelun valtiontueksi ainoastaan, jos se täyttää Altmark-tuomiossa (46) vahvistetut kriteerit.

46

| (93) | Näin ollen perusteluja, joita Saksa ja tietyt asianomaiset osapuolet ovat esittäneet, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(93)

Näin ollen perusteluja, joita Saksa ja tietyt asianomaiset osapuolet ovat esittäneet, ei voida hyväksyä.

| (94) | Komissio päättelee, että toimenpide sisältää EEG-sähkön tuottajille suunnattuja valikoivia etuja, jotka todennäköisesti vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(94)

Komissio päättelee, että toimenpide sisältää EEG-sähkön tuottajille suunnattuja valikoivia etuja, jotka todennäköisesti vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.2   Valtion osallisuus

Valtion osallisuus

| (95) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että edut ovat seurausta Saksan valtion toimista, koska syöttötariffit, preemiot, EEG-lisämaksu ja sille asetettu yläraja perustuvat lainsäädäntöön ja täytäntöönpanoasetuksiin. Lisäksi lisämaksulle määritettiin yläraja vasta sen jälkeen, kun julkinen elin eli BAFA oli varmistanut, että lakisääteiset edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(95)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että edut ovat seurausta Saksan valtion toimista, koska syöttötariffit, preemiot, EEG-lisämaksu ja sille asetettu yläraja perustuvat lainsäädäntöön ja täytäntöönpanoasetuksiin. Lisäksi lisämaksulle määritettiin yläraja vasta sen jälkeen, kun julkinen elin eli BAFA oli varmistanut, että lakisääteiset edellytykset täyttyvät.

| (96) | Saksa ja kolmannet osapuolet ovat kiistäneet valtion osallisuuden sillä perusteella, että valtio on ainoastaan antanut lainsäädäntöä, ja verkko-operaattorit toimivat omasta aloitteestaan. |
| --- | --- |

(96)

Saksa ja kolmannet osapuolet ovat kiistäneet valtion osallisuuden sillä perusteella, että valtio on ainoastaan antanut lainsäädäntöä, ja verkko-operaattorit toimivat omasta aloitteestaan.

| (97) | Kysymys valtion osallisuudesta voi edellyttää huolellista arviointia, jos kyse on ainoastaan julkisessa omistuksessa olevien yritysten toiminnasta. On kuitenkin selvää, että julkishallinnon ja lainsäätäjän toimet ovat aina valtion toteuttamia (47). |
| --- | --- |

(97)

Kysymys valtion osallisuudesta voi edellyttää huolellista arviointia, jos kyse on ainoastaan julkisessa omistuksessa olevien yritysten toiminnasta. On kuitenkin selvää, että julkishallinnon ja lainsäätäjän toimet ovat aina valtion toteuttamia (47).

47

7.1.3   Valtion varojen käyttö

Valtion varojen käyttö

| (98) | EEG-sähkön tuottajille myönnetyn tuen osalta komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että vuoden 2012 EEG-lain mukaan valtio nimesi siirtoverkonhaltijat hallinnoimaan EEG-lisämaksua ja että lisämaksusta saatavat tulot ovat valtion varoja (johdanto-osan 138 kappale). |
| --- | --- |

(98)

EEG-sähkön tuottajille myönnetyn tuen osalta komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että vuoden 2012 EEG-lain mukaan valtio nimesi siirtoverkonhaltijat hallinnoimaan EEG-lisämaksua ja että lisämaksusta saatavat tulot ovat valtion varoja (johdanto-osan 138 kappale).

| (99) | Sen lisäksi, että valtio on määrittänyt edunsaajat, tukikelpoisuuskriteerit ja tuen määrän, se on myös antanut varat, joilla katetaan EEG-sähkön tukemisesta aiheutuvat kustannukset. Toisin kuin asiassa Doux Élevage (48), EEG-lisämaksu on lainsäätäjän eli valtion perustama ja määräämä, eikä se ole pelkästään siirtoverkonhaltijan yksityinen aloite, jonka valtio tekee pakolliseksi estääkseen vapaamatkustajuuden. Valtio on määritellyt lisämaksun tarkoituksen ja käytön: sillä rahoitetaan valtion kehittämää tukipolitiikkaa, eikä se ole siirtoverkonhaltijoiden päättämä toimi. Siirtoverkonhaltijat eivät voi vapaasti määrittää lisämaksua, vaan ne ovat sitä laskiessaan, kantaessaan ja hallinnoidessaan tiukassa valvonnassa. Valtio valvoo myös tapaa, jolla ne myyvät EEG-sähköä. EEG-lisämaksun määrittämistä koskevilla säännöksillä varmistetaan, että sillä rahoitetaan riittävän kattavasti EEG-sähkön tukeminen sekä kustannukset, jotka aiheutuvat järjestelmän hallinnoinnista. Kyseiset säännökset eivät salli näiden kustannusten kattamista suurempien lisätulojen keräämistä. Siirtoverkonhaltijat eivät siis saa käyttää EEG-lisämaksua muuntyyppisen toiminnan rahoittamiseen, ja rahavirrat on pidettävä erillisillä tileillä (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 137 kappale). |
| --- | --- |

(99)

Sen lisäksi, että valtio on määrittänyt edunsaajat, tukikelpoisuuskriteerit ja tuen määrän, se on myös antanut varat, joilla katetaan EEG-sähkön tukemisesta aiheutuvat kustannukset. Toisin kuin asiassa Doux Élevage (48), EEG-lisämaksu on lainsäätäjän eli valtion perustama ja määräämä, eikä se ole pelkästään siirtoverkonhaltijan yksityinen aloite, jonka valtio tekee pakolliseksi estääkseen vapaamatkustajuuden. Valtio on määritellyt lisämaksun tarkoituksen ja käytön: sillä rahoitetaan valtion kehittämää tukipolitiikkaa, eikä se ole siirtoverkonhaltijoiden päättämä toimi. Siirtoverkonhaltijat eivät voi vapaasti määrittää lisämaksua, vaan ne ovat sitä laskiessaan, kantaessaan ja hallinnoidessaan tiukassa valvonnassa. Valtio valvoo myös tapaa, jolla ne myyvät EEG-sähköä. EEG-lisämaksun määrittämistä koskevilla säännöksillä varmistetaan, että sillä rahoitetaan riittävän kattavasti EEG-sähkön tukeminen sekä kustannukset, jotka aiheutuvat järjestelmän hallinnoinnista. Kyseiset säännökset eivät salli näiden kustannusten kattamista suurempien lisätulojen keräämistä. Siirtoverkonhaltijat eivät siis saa käyttää EEG-lisämaksua muuntyyppisen toiminnan rahoittamiseen, ja rahavirrat on pidettävä erillisillä tileillä (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 137 kappale).

48

| (100) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sekä edut, jotka valtio on myöntänyt suoraan, että valtion nimeämien tai perustamien yksityisten tai julkisten elinten myöntämät edut sisältyvät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtion varojen käsitteeseen (49). Näin ollen pelkästään se, että etua ei rahoiteta suoraan valtion talousarviosta, ei yksinään riitä sulkemaan pois sitä, että kyse on valtion varoista (50). Varat voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi myös siinä tapauksessa, että ne ovat alun perin olleet yksityisiä (51). Se, että varat eivät ole koko ajan valtion hallussa, ei myöskään estä luokittelemasta niitä valtion varoiksi, jos ne ovat valtion määräysvallassa (52) (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 82–84 kappale). |
| --- | --- |

(100)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sekä edut, jotka valtio on myöntänyt suoraan, että valtion nimeämien tai perustamien yksityisten tai julkisten elinten myöntämät edut sisältyvät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtion varojen käsitteeseen (49). Näin ollen pelkästään se, että etua ei rahoiteta suoraan valtion talousarviosta, ei yksinään riitä sulkemaan pois sitä, että kyse on valtion varoista (50). Varat voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi myös siinä tapauksessa, että ne ovat alun perin olleet yksityisiä (51). Se, että varat eivät ole koko ajan valtion hallussa, ei myöskään estä luokittelemasta niitä valtion varoiksi, jos ne ovat valtion määräysvallassa (52) (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 82–84 kappale).

49

50

51

52

| (101) | Näin ollen unionin tuomioistuin on monissa tapauksissa katsonut, että yksityisiltä liikenteenharjoittajilta perityt maksut voivat olla valtiontukea siitä syystä, että elin on nimenomaisesti nimetty tai perustettu hallinnoimaan kyseisiä maksuja valtion lainsäädännön mukaisesti (53) (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 85–89 kappale). Tuomioistuin toteaa, että ”koska kyseiset lainsäädännön mukaisesti hallinnoidut ja jaetut varat saadaan jäsenvaltion lainsäädännössä määrätyistä pakollisista maksuista, kuten käsiteltävänä olevasta asiasta käy ilmi, on ne katsottava [107 artiklassa] tarkoitetuiksi valtion varoiksi, vaikka niitä hallinnoisivatkin julkisesta vallasta erilliset laitokset.” (54) |
| --- | --- |

(101)

Näin ollen unionin tuomioistuin on monissa tapauksissa katsonut, että yksityisiltä liikenteenharjoittajilta perityt maksut voivat olla valtiontukea siitä syystä, että elin on nimenomaisesti nimetty tai perustettu hallinnoimaan kyseisiä maksuja valtion lainsäädännön mukaisesti (53) (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 85–89 kappale). Tuomioistuin toteaa, että ”koska kyseiset lainsäädännön mukaisesti hallinnoidut ja jaetut varat saadaan jäsenvaltion lainsäädännössä määrätyistä pakollisista maksuista, kuten käsiteltävänä olevasta asiasta käy ilmi, on ne katsottava [107 artiklassa] tarkoitetuiksi valtion varoiksi, vaikka niitä hallinnoisivatkin julkisesta vallasta erilliset laitokset.” (54)

53

54

| (102) | Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, yleisen tuomioistuimen (55) havaintoihin viitaten, että merkityksellinen peruste arvioitaessa julkisten varojen – siitä riippumatta, mistä ne ovat alun perin peräisin – olemassaoloa on se, missä laajuudessa viranomainen osallistuu kyseisten toimenpiteiden ja niiden rahoitustapojen määrittämiseen. |
| --- | --- |

(102)

Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, yleisen tuomioistuimen (55) havaintoihin viitaten, että merkityksellinen peruste arvioitaessa julkisten varojen – siitä riippumatta, mistä ne ovat alun perin peräisin – olemassaoloa on se, missä laajuudessa viranomainen osallistuu kyseisten toimenpiteiden ja niiden rahoitustapojen määrittämiseen.

55

| (103) | Tuomioistuin on sulkenut pois valtion varojen olemassaolon asioissa Doux Élevage ja PreussenElektra antamissaan tuomioissa, mutta se johtuu kyseisiin asioihin liittyvistä erityisolosuhteista. Asiassa PreussenElektra (56) ei ollut kyse lisämaksusta tai muusta maksusta, eikä elintä ollut perustettu tai nimitetty hallinnoimaan varoja koska yksityisten toimijoiden oli täytettävä niille asetetut velvoitteet omista varoistaan. Asiassa Doux Élevage tosin oli kyse valtion määräämästä pakollisesta maksusta, mutta yksityinen organisaatio sai itsenäisesti päättää, mihin maksuista saadut tulot käytettiin. Valtio ei siis valvonut kerättyjä varoja. |
| --- | --- |

(103)

Tuomioistuin on sulkenut pois valtion varojen olemassaolon asioissa Doux Élevage ja PreussenElektra antamissaan tuomioissa, mutta se johtuu kyseisiin asioihin liittyvistä erityisolosuhteista. Asiassa PreussenElektra (56) ei ollut kyse lisämaksusta tai muusta maksusta, eikä elintä ollut perustettu tai nimitetty hallinnoimaan varoja koska yksityisten toimijoiden oli täytettävä niille asetetut velvoitteet omista varoistaan. Asiassa Doux Élevage tosin oli kyse valtion määräämästä pakollisesta maksusta, mutta yksityinen organisaatio sai itsenäisesti päättää, mihin maksuista saadut tulot käytettiin. Valtio ei siis valvonut kerättyjä varoja.

56

| (104) | Komissio sovelsi näitä periaatteita vuoden 2012 EEG-lailla perustettuun tukijärjestelmään ja teki seuraavat alustavat päätelmät: |
| --- | --- |

(104)

Komissio sovelsi näitä periaatteita vuoden 2012 EEG-lailla perustettuun tukijärjestelmään ja teki seuraavat alustavat päätelmät:

| (105) | Valtio on vuoden 2012 EEG-lailla ottanut käyttöön erityismaksun (EEG-lisämaksu), ja se on määrittänyt sen tarkoituksen, joka on rahoittaa erotus, joka lasketaan vähentämällä siirtoverkonhaltijoiden ostaman EEG-sähkön aiheuttamista kustannuksista tulot, jotka ne saavat kyseisen sähkön myynnistä. Myös lisämaksun suuruuden laskennassa käytettävästä menetelmästä säädetään vuoden 2012 EEG-laissa, samoin kuin periaatteesta, jonka mukaan sekä ali- että ylijäämät korjataan seuraavana vuonna. Tällä varmistetaan, että siirtoverkonhaltijoille ei aiheudu tappioita. Toisaalta ne eivät voi käyttää lisämaksusta saamiaan tuloja muuhun kuin EEG-sähkön rahoittamiseen. Komissio päätteli, että toisin kuin asiassa PreussenElektra, valtio oli tarjonnut kyseisille yrityksille tarvittavat varat EEG-sähkölle myönnettävän tuen rahoittamiseen (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 97–103 kappale). |
| --- | --- |

(105)

Valtio on vuoden 2012 EEG-lailla ottanut käyttöön erityismaksun (EEG-lisämaksu), ja se on määrittänyt sen tarkoituksen, joka on rahoittaa erotus, joka lasketaan vähentämällä siirtoverkonhaltijoiden ostaman EEG-sähkön aiheuttamista kustannuksista tulot, jotka ne saavat kyseisen sähkön myynnistä. Myös lisämaksun suuruuden laskennassa käytettävästä menetelmästä säädetään vuoden 2012 EEG-laissa, samoin kuin periaatteesta, jonka mukaan sekä ali- että ylijäämät korjataan seuraavana vuonna. Tällä varmistetaan, että siirtoverkonhaltijoille ei aiheudu tappioita. Toisaalta ne eivät voi käyttää lisämaksusta saamiaan tuloja muuhun kuin EEG-sähkön rahoittamiseen. Komissio päätteli, että toisin kuin asiassa PreussenElektra, valtio oli tarjonnut kyseisille yrityksille tarvittavat varat EEG-sähkölle myönnettävän tuen rahoittamiseen (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 97–103 kappale).

| (106) | Lisäksi komissio katsoi, että siirtoverkonhaltijat oli määrätty hallinnoimaan lisämaksua. Niiden täytyy






  — | ostaa omalla alueellaan tuotettua EEG-sähköä joko suoraan tuottajalta, kun se on suoraan liittynyt siirtojohtoon, tai jakeluverkonhaltijoilta syöttötariffeilla, tai maksaa markkinapreemio. Tämän seurauksena EEG-sähkö sekä taloudellinen rasite, joka aiheutuu vuoden 2012 EEG-laissa säädetyistä tuista, on keskitetty kaikkien neljän siirtoverkonhaltijan tasolla; |
| --- | --- | --- |

(106)

Lisäksi komissio katsoi, että siirtoverkonhaltijat oli määrätty hallinnoimaan lisämaksua. Niiden täytyy

—

ostaa omalla alueellaan tuotettua EEG-sähköä joko suoraan tuottajalta, kun se on suoraan liittynyt siirtojohtoon, tai jakeluverkonhaltijoilta syöttötariffeilla, tai maksaa markkinapreemio. Tämän seurauksena EEG-sähkö sekä taloudellinen rasite, joka aiheutuu vuoden 2012 EEG-laissa säädetyistä tuista, on keskitetty kaikkien neljän siirtoverkonhaltijan tasolla;

| — | soveltaa vihreää sähköä koskevaa etuoikeutta sähköntoimittajiin, jotka sitä pyytävät ja täyttävät vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

—

soveltaa vihreää sähköä koskevaa etuoikeutta sähköntoimittajiin, jotka sitä pyytävät ja täyttävät vuoden 2012 EEG-lain 39 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset;

| — | tasoittaa keskenään EEG-sähkön määrä siten, että jokainen niistä ostaa saman osuuden EEG-sähköä; |
| --- | --- |

—

tasoittaa keskenään EEG-sähkön määrä siten, että jokainen niistä ostaa saman osuuden EEG-sähköä;

| — | myydä EEG-sähkö spot-markkinoilla vuoden 2012 EEG-laissa ja sen täytäntöönpanosäännöksissä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Tämä voidaan tehdä yhdessä; |
| --- | --- |

—

myydä EEG-sähkö spot-markkinoilla vuoden 2012 EEG-laissa ja sen täytäntöönpanosäännöksissä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Tämä voidaan tehdä yhdessä;

| — | laskea yhdessä EEG-lisämaksun määrä, jonka on oltava sama jokaista Saksassa kulutettua kilowattituntia kohden. EEG-lisämaksu lasketaan vähentämällä EEG-sähköstä saatavista myyntituloista sen ostamisesta syntyneet menot; |
| --- | --- |

—

laskea yhdessä EEG-lisämaksun määrä, jonka on oltava sama jokaista Saksassa kulutettua kilowattituntia kohden. EEG-lisämaksu lasketaan vähentämällä EEG-sähköstä saatavista myyntituloista sen ostamisesta syntyneet menot;

| — | julkaista yhdessä EEG-lisämaksun suuruus määrämuodossa yhteisillä verkkosivuilla; |
| --- | --- |

—

julkaista yhdessä EEG-lisämaksun suuruus määrämuodossa yhteisillä verkkosivuilla;

| — | julkaista myös EEG-sähköä koskevat kootut tiedot; |
| --- | --- |

—

julkaista myös EEG-sähköä koskevat kootut tiedot;

| — | verrata ennustettua EEG-lisämaksua siihen määrään, joka sen olisi pitänyt olla asianomaisena vuotena, ja mukauttaa lisämaksua seuraavaa vuotta varten; |
| --- | --- |

—

verrata ennustettua EEG-lisämaksua siihen määrään, joka sen olisi pitänyt olla asianomaisena vuotena, ja mukauttaa lisämaksua seuraavaa vuotta varten;

| — | julkaista useaa vuotta koskevat ennusteet etukäteen; |
| --- | --- |

—

julkaista useaa vuotta koskevat ennusteet etukäteen;

| — | kantaa EEG-lisämaksu sähköntoimittajilta; |
| --- | --- |

—

kantaa EEG-lisämaksu sähköntoimittajilta;

| — | (kunkin) pitää kaikki vuoden 2012 EEG-lakiin liittyvät rahavirrat (menot ja tulot) erillisillä pankkitileillä. |
| --- | --- |

—

(kunkin) pitää kaikki vuoden 2012 EEG-lakiin liittyvät rahavirrat (menot ja tulot) erillisillä pankkitileillä.

| (107) | Komissio päätteli, että valtio valvoi siirtoverkonhaltijoita tiukasti niiden hallinnoidessa lisämaksua (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 110–113 kappale). Valvonnan suorittaa liittovaltion verkkovirasto, jolla on myös tarvittavat täytäntöönpanovaltuudet. Verkkovirasto valvoo erityisesti, että i) siirtoverkonhaltijat myyvät sovitulla tavalla EEG-sähköä, josta maksetaan syöttötariffi spot-markkinoilla; ii) siirtoverkonhaltijat määrittävät, asettavat ja julkaisevat EEG-lisämaksun asianmukaisesti; iii) siirtoverkonhaltijat veloittavat asianmukaisesti EEG-lisämaksun sähköntoimittajilta; iv) syöttötariffit ja preemiot veloitetaan asianmukaisesti siirtoverkonhaltijoilta; ja v) EEG-lisämaksua alennetaan vain niiltä sähköntoimittajilta, jotka täyttävät vuoden 2012 EEG-lain 39 §:ssä säädetyt edellytykset. Verkkovirasto saa siirtoverkonhaltijoilta tietoja myös EEG-sähkön tukemisesta ja sähköntoimittajilta veloitettavista maksuista. Verkkovirasto voi myös määrätä sakkoja ja tehdä päätöksiä, jotka voivat muun muassa vaikuttaa EEG-lisämaksun suuruuteen. Komissio totesi myös, että valtion elin BAFA myöntää energiaintensiivisille yrityksille oikeudet määrältään rajoitettuun EEG-lisämaksuun potentiaalisten tuensaajien tekemien hakemusten perusteella. |
| --- | --- |

(107)

Komissio päätteli, että valtio valvoi siirtoverkonhaltijoita tiukasti niiden hallinnoidessa lisämaksua (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 110–113 kappale). Valvonnan suorittaa liittovaltion verkkovirasto, jolla on myös tarvittavat täytäntöönpanovaltuudet. Verkkovirasto valvoo erityisesti, että i) siirtoverkonhaltijat myyvät sovitulla tavalla EEG-sähköä, josta maksetaan syöttötariffi spot-markkinoilla; ii) siirtoverkonhaltijat määrittävät, asettavat ja julkaisevat EEG-lisämaksun asianmukaisesti; iii) siirtoverkonhaltijat veloittavat asianmukaisesti EEG-lisämaksun sähköntoimittajilta; iv) syöttötariffit ja preemiot veloitetaan asianmukaisesti siirtoverkonhaltijoilta; ja v) EEG-lisämaksua alennetaan vain niiltä sähköntoimittajilta, jotka täyttävät vuoden 2012 EEG-lain 39 §:ssä säädetyt edellytykset. Verkkovirasto saa siirtoverkonhaltijoilta tietoja myös EEG-sähkön tukemisesta ja sähköntoimittajilta veloitettavista maksuista. Verkkovirasto voi myös määrätä sakkoja ja tehdä päätöksiä, jotka voivat muun muassa vaikuttaa EEG-lisämaksun suuruuteen. Komissio totesi myös, että valtion elin BAFA myöntää energiaintensiivisille yrityksille oikeudet määrältään rajoitettuun EEG-lisämaksuun potentiaalisten tuensaajien tekemien hakemusten perusteella.

| (108) | Saksa väittää, valtion varoja ei käytetä. Saksa väittää ensinnäkin, että EEG-tukimekanismiin osallistuu ainoastaan yksityisiä yrityksiä eli EEG-sähkölaitosten ylläpitäjiä, verkko-operaattoreita, siirtoverkonhaltijoita ja sähköntoimittajia. Kukin näistä toimijoiden luokista on pääosin yksityisessä omistuksessa, vaikka valtiolla tai julkisilla elimillä on omistusosuuksia useissa näiden alojen yrityksissä. Vuoden 2012 EEG-laissa säädetyissä velvoitteissa yrityksiä ei erotella sen perusteella, ovatko ne yksityisessä vai julkisessa omistuksessa. Siltä osin kuin julkiset elimet (verkkovirasto, BAFA, ympäristövirasto) osallistuvat prosessiin, ne eivät Saksan viranomaisten mukaan kontrolloi varojen kantamista tai käyttöä vaan valvovat ainoastaan järjestelmän laillisuutta ja toimintaa. |
| --- | --- |

(108)

Saksa väittää, valtion varoja ei käytetä. Saksa väittää ensinnäkin, että EEG-tukimekanismiin osallistuu ainoastaan yksityisiä yrityksiä eli EEG-sähkölaitosten ylläpitäjiä, verkko-operaattoreita, siirtoverkonhaltijoita ja sähköntoimittajia. Kukin näistä toimijoiden luokista on pääosin yksityisessä omistuksessa, vaikka valtiolla tai julkisilla elimillä on omistusosuuksia useissa näiden alojen yrityksissä. Vuoden 2012 EEG-laissa säädetyissä velvoitteissa yrityksiä ei erotella sen perusteella, ovatko ne yksityisessä vai julkisessa omistuksessa. Siltä osin kuin julkiset elimet (verkkovirasto, BAFA, ympäristövirasto) osallistuvat prosessiin, ne eivät Saksan viranomaisten mukaan kontrolloi varojen kantamista tai käyttöä vaan valvovat ainoastaan järjestelmän laillisuutta ja toimintaa.

| (109) | Toiseksi Saksa korostaa, että EEG-lisämaksun suuruudesta ei säädetä vuoden 2012 EEG-laissa, eikä sitä määritä julkinen elin. EEG-lisämaksun suuruus määräytyy markkinoilla, koska siirtoverkonhaltijat myyvät EEG-sähkön ensin spot-markkinoilla ja määrittävät sen jälkeen loput kustannukset, jotka on katettava EEG-lisämaksulla. |
| --- | --- |

(109)

Toiseksi Saksa korostaa, että EEG-lisämaksun suuruudesta ei säädetä vuoden 2012 EEG-laissa, eikä sitä määritä julkinen elin. EEG-lisämaksun suuruus määräytyy markkinoilla, koska siirtoverkonhaltijat myyvät EEG-sähkön ensin spot-markkinoilla ja määrittävät sen jälkeen loput kustannukset, jotka on katettava EEG-lisämaksulla.

| (110) | Useat asianomaiset osapuolet jakavat Saksan näkemyksen, jonka mukaan vuoden 2012 EEG-lakiin ei liity valtiontukea. Ne kiistävät erityisesti komission alustavan päätelmän, jonka mukaan EEG-lisämaksua hallinnoivat valtion nimittämät yksityiset elimet. Lisäksi ne katsovat, että liittovaltion verkkovirastolla ei ole määräysvaltaa EEG-lisämaksun tuottamien tulojen tai maksun suuruuden suhteen, vaan verkkovirasto pelkästään valvoo toiminnan lainmukaisuutta vaikuttamatta varojen hallinnointiin. EEG-lisämaksun alentaminen perustuu vuoden 2012 EEG-lakiin, ja alennukset myöntää BAFA. Saksan viranomaiset väittävät, että asianomaiset varat ovat tästä huolimatta luonteeltaan yksityisiä, koska maksut liikkuvat yksityisten yritysten välillä eivätkä missään vaiheessa poistu yksityissektorilta. Tämän vuoksi varojen ei katsota olevan valtion määräysvallassa. Lisäksi Saksan viranomaiset esittävät, että lisämaksu on osa yksityisten yritysten hinnoittelupolitiikkaa eikä lainkaan valtion määräämä maksu. Tätä perustellaan sillä, että EEG-lisämaksun siirtäminen siirtoverkonhaltijoilta sähköntoimittajille ja edelleen sähkönkuluttajille riippuu siirtoverkonhaltijoiden ja sähköntoimittajien harkinnasta. |
| --- | --- |

(110)

Useat asianomaiset osapuolet jakavat Saksan näkemyksen, jonka mukaan vuoden 2012 EEG-lakiin ei liity valtiontukea. Ne kiistävät erityisesti komission alustavan päätelmän, jonka mukaan EEG-lisämaksua hallinnoivat valtion nimittämät yksityiset elimet. Lisäksi ne katsovat, että liittovaltion verkkovirastolla ei ole määräysvaltaa EEG-lisämaksun tuottamien tulojen tai maksun suuruuden suhteen, vaan verkkovirasto pelkästään valvoo toiminnan lainmukaisuutta vaikuttamatta varojen hallinnointiin. EEG-lisämaksun alentaminen perustuu vuoden 2012 EEG-lakiin, ja alennukset myöntää BAFA. Saksan viranomaiset väittävät, että asianomaiset varat ovat tästä huolimatta luonteeltaan yksityisiä, koska maksut liikkuvat yksityisten yritysten välillä eivätkä missään vaiheessa poistu yksityissektorilta. Tämän vuoksi varojen ei katsota olevan valtion määräysvallassa. Lisäksi Saksan viranomaiset esittävät, että lisämaksu on osa yksityisten yritysten hinnoittelupolitiikkaa eikä lainkaan valtion määräämä maksu. Tätä perustellaan sillä, että EEG-lisämaksun siirtäminen siirtoverkonhaltijoilta sähköntoimittajille ja edelleen sähkönkuluttajille riippuu siirtoverkonhaltijoiden ja sähköntoimittajien harkinnasta.

| (111) | Nämä perustelut eivät kuitenkaan muuta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyä alustavaa päätelmää. |
| --- | --- |

(111)

Nämä perustelut eivät kuitenkaan muuta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyä alustavaa päätelmää.

7.1.3.1   Valtion määräämän lisämaksun olemassaolo

Valtion määräämän lisämaksun olemassaolo

| (112) | Saksa väittää, että EEG-lisämaksusta saatavia varoja ei koskaan kirjata valtion talousarvioon eivätkä ne kulje valtion talousarvion kautta. Komissio muistuttaa, kuten johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, että pelkästään se, että etua ei rahoiteta suoraan valtion talousarviosta, ei ole riittävä syy sulkea pois mahdollisuutta, että kyse on valtion varoista, jos valtio on nimennyt tai perustanut elimen hallinnoimaan varoja. |
| --- | --- |

(112)

Saksa väittää, että EEG-lisämaksusta saatavia varoja ei koskaan kirjata valtion talousarvioon eivätkä ne kulje valtion talousarvion kautta. Komissio muistuttaa, kuten johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, että pelkästään se, että etua ei rahoiteta suoraan valtion talousarviosta, ei ole riittävä syy sulkea pois mahdollisuutta, että kyse on valtion varoista, jos valtio on nimennyt tai perustanut elimen hallinnoimaan varoja.

| (113) | Saksa on korostanut, että EEG-lisämaksut, jotka sähköntoimittajien on suoritettava siirtoverkonhaltijoille, ovat luonteeltaan yksityisiä, kun otetaan huomioon, että siirtoverkonhaltijoilla ei ole julkisoikeuteen perustuvaa toimivaltaa periä toimittajilta korvauksia pakkokeinoin. Sen sijaan niiden on käytettävä siviilituomioistuimia muiden yksityisten yritysten tavoin. Tässä analyysissä ei kuitenkaan oteta huomioon sitä, että kyseessä olevat maksut eivät perustu asianomaisten osapuolten välillä vapaasti neuvoteltuihin sopimuksiin vaan lakisääteisiin velvoitteisiin (gesetzliche Schuldverhältnisse), jotka valtio on määrännyt niille. Siirtoverkonhaltijoiden on siis lain mukaan perittävä EEG-lisämaksu sähköntoimittajilta. |
| --- | --- |

(113)

Saksa on korostanut, että EEG-lisämaksut, jotka sähköntoimittajien on suoritettava siirtoverkonhaltijoille, ovat luonteeltaan yksityisiä, kun otetaan huomioon, että siirtoverkonhaltijoilla ei ole julkisoikeuteen perustuvaa toimivaltaa periä toimittajilta korvauksia pakkokeinoin. Sen sijaan niiden on käytettävä siviilituomioistuimia muiden yksityisten yritysten tavoin. Tässä analyysissä ei kuitenkaan oteta huomioon sitä, että kyseessä olevat maksut eivät perustu asianomaisten osapuolten välillä vapaasti neuvoteltuihin sopimuksiin vaan lakisääteisiin velvoitteisiin (gesetzliche Schuldverhältnisse), jotka valtio on määrännyt niille. Siirtoverkonhaltijoiden on siis lain mukaan perittävä EEG-lisämaksu sähköntoimittajilta.

| (114) | Vakiintuneen oikeuskäytännön (57) mukaan tukea hallinnoimaan nimetyt yhteisöt voivat olla joko julkisia tai yksityisiä elimiä. Näin ollen se, että siirtoverkonhaltijat ovat yksityisiä toimijoita, ei sinänsä sulje pois valtion varojen käyttöä. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ”valtion myöntämän tuen ja valtion varoista myönnetyn tuen välillä tehtävällä erolla pyritään tuen käsitteeseen sisällyttämään valtion suoraan myöntämän tuen lisäksi myös valtion tätä tarkoitusta varten perustamien tai siihen osoittamien julkisten tai yksityisten elinten välityksellä myönnetty tuki” (58). Edellä mainitussa asiassa Sloman Neptun (59) antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että valtion varoja on käytetty, kun asianomaisella järjestelmällä pyritään sen tavoitteen tai yleisen rakenteen kautta luomaan etua, joka aiheuttaisi lisäkustannuksia valtiolle tai valtion nimeämille tai perustamille yksityisille elimille (60). Näin ollen valtion varojen käytön toteamiseksi riittää, että edulla vähennetään varoja, jotka yksityinen elin on oikeutettu saamaan. Energiaintensiivisten yritysten maksamalla alennetulla EEG-lisämaksulla on juuri tämä vaikutus, koska se vähentää määriä, jotka kyseiset yritykset maksavat sähköntoimittajille. |
| --- | --- |

(114)

Vakiintuneen oikeuskäytännön (57) mukaan tukea hallinnoimaan nimetyt yhteisöt voivat olla joko julkisia tai yksityisiä elimiä. Näin ollen se, että siirtoverkonhaltijat ovat yksityisiä toimijoita, ei sinänsä sulje pois valtion varojen käyttöä. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ”valtion myöntämän tuen ja valtion varoista myönnetyn tuen välillä tehtävällä erolla pyritään tuen käsitteeseen sisällyttämään valtion suoraan myöntämän tuen lisäksi myös valtion tätä tarkoitusta varten perustamien tai siihen osoittamien julkisten tai yksityisten elinten välityksellä myönnetty tuki” (58). Edellä mainitussa asiassa Sloman Neptun (59) antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että valtion varoja on käytetty, kun asianomaisella järjestelmällä pyritään sen tavoitteen tai yleisen rakenteen kautta luomaan etua, joka aiheuttaisi lisäkustannuksia valtiolle tai valtion nimeämille tai perustamille yksityisille elimille (60). Näin ollen valtion varojen käytön toteamiseksi riittää, että edulla vähennetään varoja, jotka yksityinen elin on oikeutettu saamaan. Energiaintensiivisten yritysten maksamalla alennetulla EEG-lisämaksulla on juuri tämä vaikutus, koska se vähentää määriä, jotka kyseiset yritykset maksavat sähköntoimittajille.

57

58

59

60

| (115) | Se seikka, että sähköntoimittajat eivät ole velvollisia siirtämään EEG-lisämaksua kuluttajien maksettavaksi, ei johda siihen päätelmään, että kannetut tulot ovat yksityisiä, jos sähköntoimittajat velvoitetaan vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti maksamaan lisämaksu siirtoverkonhaltijoille. Tämä velvoite ei millään tavoin perustu sopimukseen, jonka toimijat voisivat tehdä vapaasti, vaan se on suoraan valtion lainsäädäntöön perustuva oikeudellinen velvoite (gesetzliches Schuldverhältnis). Kuten johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, varojen alun perin yksityinen luonne ei estä sitä, että niiden voidaan katsoa olevan valtion varoja. Toisin kuin asiassa PreussenElektra, jossa yksityisten toimijoiden oli käytettävä omia varojaan maksaakseen tuotteen ostohinta, siirtoverkonhaltijat on nimetty yhdessä hallinnoimaan lisämaksua, joka sähköntoimittajien on maksettava saamatta samanarvoista vastinetta. |
| --- | --- |

(115)

Se seikka, että sähköntoimittajat eivät ole velvollisia siirtämään EEG-lisämaksua kuluttajien maksettavaksi, ei johda siihen päätelmään, että kannetut tulot ovat yksityisiä, jos sähköntoimittajat velvoitetaan vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti maksamaan lisämaksu siirtoverkonhaltijoille. Tämä velvoite ei millään tavoin perustu sopimukseen, jonka toimijat voisivat tehdä vapaasti, vaan se on suoraan valtion lainsäädäntöön perustuva oikeudellinen velvoite (gesetzliches Schuldverhältnis). Kuten johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, varojen alun perin yksityinen luonne ei estä sitä, että niiden voidaan katsoa olevan valtion varoja. Toisin kuin asiassa PreussenElektra, jossa yksityisten toimijoiden oli käytettävä omia varojaan maksaakseen tuotteen ostohinta, siirtoverkonhaltijat on nimetty yhdessä hallinnoimaan lisämaksua, joka sähköntoimittajien on maksettava saamatta samanarvoista vastinetta.

| (116) | Saksan toimittamien tietojen mukaan jotkin kansalliset tuomioistuimet ovat tutkineet EEG-lisämaksua ja sillä kerättyjä varoja ja todenneet, että ne eivät tosiasiallisesti ole valtion määräysvallassa. Yhdessä oikeustapauksessa (61), johon Saksa viittaa, kansallinen tuomioistuin totesi, että luomalla omavaraisen järjestelmän yleispoliittisen tavoitteen saavuttamiseksi Saksan valtion oli jossain määrin ulkoistettava uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuen rahoitus yksityisille toimijoille. Tämän vuoksi kansallinen tuomioistuin katsoi, että EEG-lisämaksu ei ollut Saksan perustuslaissa tarkoitettu erityismaksu (Sonderabgabe), koska siitä saatuja tuloja ei siirretty valtion talousarvioon ja koska varat eivät edes välillisesti olleet viranomaisten käytössä. Komissio toteaakin, että kansallisen tuomioistuimen päätelmä rajoittuu kansallisen perustuslain soveltamiseen ja erityisesti oikeudellisen käsitteen ”erityismaksu” tulkintaan. Kansallinen tuomioistuin ei käsitellyt sitä, liittyikö vuoden 2012 EEG-lakiin valtiontukea perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kansallisen tuomioistuimen soveltaman testin, joka tehtiin Saksan perustuslain soveltamisen näkökulmasta, ja arvioinnin, joka komission on suoritettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti, välillä saattaa olla samankaltaisuuksia. Tästä huolimatta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että kyse voi olla valtion varoista, vaikka niitä ei siirretä valtion talousarvioon tai ne eivät ole valtion omaisuutta. Kun otetaan huomioon, että valtion varat voivat olla kyseessä myös silloin, kun on perustettu julkinen tai yksityinen elin hallinnoimaan niitä, valtion varojen käsite on laajempi kuin kansallisen tuomioistuimen soveltama testi, joka tehtiin Saksan perustuslain soveltamisen näkökulmasta (62). |
| --- | --- |

(116)

Saksan toimittamien tietojen mukaan jotkin kansalliset tuomioistuimet ovat tutkineet EEG-lisämaksua ja sillä kerättyjä varoja ja todenneet, että ne eivät tosiasiallisesti ole valtion määräysvallassa. Yhdessä oikeustapauksessa (61), johon Saksa viittaa, kansallinen tuomioistuin totesi, että luomalla omavaraisen järjestelmän yleispoliittisen tavoitteen saavuttamiseksi Saksan valtion oli jossain määrin ulkoistettava uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuen rahoitus yksityisille toimijoille. Tämän vuoksi kansallinen tuomioistuin katsoi, että EEG-lisämaksu ei ollut Saksan perustuslaissa tarkoitettu erityismaksu (Sonderabgabe), koska siitä saatuja tuloja ei siirretty valtion talousarvioon ja koska varat eivät edes välillisesti olleet viranomaisten käytössä. Komissio toteaakin, että kansallisen tuomioistuimen päätelmä rajoittuu kansallisen perustuslain soveltamiseen ja erityisesti oikeudellisen käsitteen ”erityismaksu” tulkintaan. Kansallinen tuomioistuin ei käsitellyt sitä, liittyikö vuoden 2012 EEG-lakiin valtiontukea perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kansallisen tuomioistuimen soveltaman testin, joka tehtiin Saksan perustuslain soveltamisen näkökulmasta, ja arvioinnin, joka komission on suoritettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti, välillä saattaa olla samankaltaisuuksia. Tästä huolimatta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että kyse voi olla valtion varoista, vaikka niitä ei siirretä valtion talousarvioon tai ne eivät ole valtion omaisuutta. Kun otetaan huomioon, että valtion varat voivat olla kyseessä myös silloin, kun on perustettu julkinen tai yksityinen elin hallinnoimaan niitä, valtion varojen käsite on laajempi kuin kansallisen tuomioistuimen soveltama testi, joka tehtiin Saksan perustuslain soveltamisen näkökulmasta (62).

61

62

7.1.3.2   Siirtoverkonhaltijoiden nimeäminen hallinnoimaan lisämaksua

Siirtoverkonhaltijoiden nimeäminen hallinnoimaan lisämaksua

| (117) | Saksa kiistää komission havainnon, jonka mukaan siirtoverkonhaltijat on nimetty yhdessä hallinnoimaan valtion varoja. Saksan mukaan valtio ei ole antanut siirtoverkonhaltijoille toimeksiantoa. Eri toimijat, jotka kuuluvat vuoden 2012 EEG-lain soveltamisalaan, kaikkien talouden toimijoiden tapaan pikemminkin selvittelevät keskenään yksityisiä saatavia, jotka perustuvat niille lainsäädännössä annettuihin oikeuksiin. |
| --- | --- |

(117)

Saksa kiistää komission havainnon, jonka mukaan siirtoverkonhaltijat on nimetty yhdessä hallinnoimaan valtion varoja. Saksan mukaan valtio ei ole antanut siirtoverkonhaltijoille toimeksiantoa. Eri toimijat, jotka kuuluvat vuoden 2012 EEG-lain soveltamisalaan, kaikkien talouden toimijoiden tapaan pikemminkin selvittelevät keskenään yksityisiä saatavia, jotka perustuvat niille lainsäädännössä annettuihin oikeuksiin.

| (118) | Komissio katsoo kuitenkin, että vuoden 2012 EEG-laissa siirtoverkonhaltijoille selvästi osoitetaan EEG-järjestelmään liittyviä velvoitteita ja valvontatehtäviä. Tämän vuoksi niillä on keskeinen asema järjestelmän toiminnassa (ks. johdanto-osan 106 kappale). Kukin neljästä saksalaisesta siirtoverkonhaltijasta keskittää omalla alueellaan kaikki EEG-sähkön ostot ja niistä aiheutuvat kustannukset ja markkinapreemioiden maksamisen sekä kustannukset, jotka aiheutuvat EEG-lisämaksun maksamisesta. Ne myös keskittävät omalla alueellaan EEG-lisämaksusta saatavat tuotot. Näin ollen on selvää, että siirtoverkonhaltijat eivät pelkästään selvittele yksityisiä saatavia keskenään vaan täyttävät vuoden 2012 EEG-lain mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(118)

Komissio katsoo kuitenkin, että vuoden 2012 EEG-laissa siirtoverkonhaltijoille selvästi osoitetaan EEG-järjestelmään liittyviä velvoitteita ja valvontatehtäviä. Tämän vuoksi niillä on keskeinen asema järjestelmän toiminnassa (ks. johdanto-osan 106 kappale). Kukin neljästä saksalaisesta siirtoverkonhaltijasta keskittää omalla alueellaan kaikki EEG-sähkön ostot ja niistä aiheutuvat kustannukset ja markkinapreemioiden maksamisen sekä kustannukset, jotka aiheutuvat EEG-lisämaksun maksamisesta. Ne myös keskittävät omalla alueellaan EEG-lisämaksusta saatavat tuotot. Näin ollen on selvää, että siirtoverkonhaltijat eivät pelkästään selvittele yksityisiä saatavia keskenään vaan täyttävät vuoden 2012 EEG-lain mukaisia velvoitteitaan.

7.1.3.3   Valtion valvonta (erityisesti liittovaltion verkkovirasto)

Valtion valvonta (erityisesti liittovaltion verkkovirasto)

| (119) | Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät lisäksi, että viranomaisten, erityisesti liittovaltion verkkoviraston ja BAFA:n, toimivalta on niin rajattu, ettei niillä ole merkittäviä mahdollisuuksia valvoa EEG-lisämaksun hallinnointia. Verkkovirasto ja BAFA pelkästään valvovat yksityisten toimijoiden toimien laillisuutta ja tarpeen mukaan määräävät hallinnollisia seuraamuksia (verkkovirasto) tai vahvistavat energiaintensiivisen yrityksen oikeuden hyötyä alennetusta lisämaksusta (BAFA). Ne eivät voi vaikuttaa rahavirtoihin eivätkä päättää EEG-lisämaksun suuruutta. Saksan viranomaisten mukaan sillä, että vuoden 2012 EEG-laissa määritetään lisämaksun laskentamenetelmä ja läpinäkyvyysvaatimukset, ja verkkoviraston suorittamalla valvonnalla pyritään ainoastaan estämään maksuketjuun osallistuvien yksittäisten yksityisten toimijoiden perusteeton vaurastuminen. Tähän liittyvät täytäntöönpanotoimet kuitenkin edellyttävät, että yksityinen toimija nostaa kanteen siviilituomioistuimessa. |
| --- | --- |

(119)

Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät lisäksi, että viranomaisten, erityisesti liittovaltion verkkoviraston ja BAFA:n, toimivalta on niin rajattu, ettei niillä ole merkittäviä mahdollisuuksia valvoa EEG-lisämaksun hallinnointia. Verkkovirasto ja BAFA pelkästään valvovat yksityisten toimijoiden toimien laillisuutta ja tarpeen mukaan määräävät hallinnollisia seuraamuksia (verkkovirasto) tai vahvistavat energiaintensiivisen yrityksen oikeuden hyötyä alennetusta lisämaksusta (BAFA). Ne eivät voi vaikuttaa rahavirtoihin eivätkä päättää EEG-lisämaksun suuruutta. Saksan viranomaisten mukaan sillä, että vuoden 2012 EEG-laissa määritetään lisämaksun laskentamenetelmä ja läpinäkyvyysvaatimukset, ja verkkoviraston suorittamalla valvonnalla pyritään ainoastaan estämään maksuketjuun osallistuvien yksittäisten yksityisten toimijoiden perusteeton vaurastuminen. Tähän liittyvät täytäntöönpanotoimet kuitenkin edellyttävät, että yksityinen toimija nostaa kanteen siviilituomioistuimessa.

| (120) | Toisin kuin Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät, BAFA antaa hallinnollisen päätöksen, kun se vahvistaa potentiaalisen tuensaajan hakemuksesta oikeuden määrältään rajoitettuun EEG-lisämaksuun. Tällaisesta päätöksestä voidaan valittaa ainoastaan Saksan hallintotuomioistuimiin (ei siviilituomioistuimiin), ja se on sellaisenaan voimaan tuleva. Lisäksi verkkovirastolla on huomattavat täytäntöönpanovaltuudet energiasektoria koskevan lain (Energiewirtschaftsgesetz – EnWG) mukaisesti. Virasto voi määrätä sakkoja kaikille järjestelmään osallistuville yrityksille ja valvoa vuoden 2012 EEG-lain noudattamista. |
| --- | --- |

(120)

Toisin kuin Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät, BAFA antaa hallinnollisen päätöksen, kun se vahvistaa potentiaalisen tuensaajan hakemuksesta oikeuden määrältään rajoitettuun EEG-lisämaksuun. Tällaisesta päätöksestä voidaan valittaa ainoastaan Saksan hallintotuomioistuimiin (ei siviilituomioistuimiin), ja se on sellaisenaan voimaan tuleva. Lisäksi verkkovirastolla on huomattavat täytäntöönpanovaltuudet energiasektoria koskevan lain (Energiewirtschaftsgesetz – EnWG) mukaisesti. Virasto voi määrätä sakkoja kaikille järjestelmään osallistuville yrityksille ja valvoa vuoden 2012 EEG-lain noudattamista.

| (121) | Unionin tuomioistuin on vastikään myös todennut asiassa Elcogás, että kyseessä ovat valtion varat silloinkin, kun valtion elimellä, jonka tehtäväksi on annettu kerättyjen varojen jakaminen, ei ole asiaan liittyvää harkintavaltaa (63). |
| --- | --- |

(121)

Unionin tuomioistuin on vastikään myös todennut asiassa Elcogás, että kyseessä ovat valtion varat silloinkin, kun valtion elimellä, jonka tehtäväksi on annettu kerättyjen varojen jakaminen, ei ole asiaan liittyvää harkintavaltaa (63).

63

| (122) | Erityisesti on todettava, että toisin kuin komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 134 kappaleessa, Saksa ja kolmannet väittävät, että verkkovirasto ei voi määrätä EEG-lisämaksun suuruutta. Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 3 momentin mukaan verkkovirasto voi tehdä täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä, joilla mukautetaan lisämaksun suuruutta. Merkitystä ei ole myöskään sillä, kuinka laajasti verkkovirasto on käyttänyt toimivaltaansa. Riittää, että sillä on toimivaltaa. On mahdollista, että verkkovirasto ei ole pitänyt täytäntöönpanokelpoisten päätösten tekemistä tarpeellisena. |
| --- | --- |

(122)

Erityisesti on todettava, että toisin kuin komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 134 kappaleessa, Saksa ja kolmannet väittävät, että verkkovirasto ei voi määrätä EEG-lisämaksun suuruutta. Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, AusglMechAV-asetuksen 6 §:n 3 momentin mukaan verkkovirasto voi tehdä täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä, joilla mukautetaan lisämaksun suuruutta. Merkitystä ei ole myöskään sillä, kuinka laajasti verkkovirasto on käyttänyt toimivaltaansa. Riittää, että sillä on toimivaltaa. On mahdollista, että verkkovirasto ei ole pitänyt täytäntöönpanokelpoisten päätösten tekemistä tarpeellisena.

7.1.3.4   Valtion valvonnan toteaminen

Valtion valvonnan toteaminen

| (123) | Saksa ja useat asianomaiset osapuolet ovat moittineet komissiota siitä, että sen väitetään perusteettomasti tarkastelleen EEG-järjestelmän eri vaiheita ja toimijoiden suhteita kokonaisuutena väittääkseen, että järjestelmä on valtion valvonnassa. Ne väittävät, että jos komissio olisi tarkastellut vaiheita erikseen ja keskittynyt vain yhteen suhteeseen kerrallaan (EEG-sähkön tuottaja – jakelu- tai siirtoverkonhaltija; siirtoverkonhaltija – verkkovirasto; siirtoverkonhaltija – sähköntoimittaja; sähköntoimittaja–kuluttaja), komission olisi pitänyt päätellä, että valtion valvontaa ei ole. On väitetty, että BAFA:n rooli rajoittuu tukikelpoisuuden arvioimiseen ja että BAFA:lla ei ole siinä lainkaan harkintavaltaa. |
| --- | --- |

(123)

Saksa ja useat asianomaiset osapuolet ovat moittineet komissiota siitä, että sen väitetään perusteettomasti tarkastelleen EEG-järjestelmän eri vaiheita ja toimijoiden suhteita kokonaisuutena väittääkseen, että järjestelmä on valtion valvonnassa. Ne väittävät, että jos komissio olisi tarkastellut vaiheita erikseen ja keskittynyt vain yhteen suhteeseen kerrallaan (EEG-sähkön tuottaja – jakelu- tai siirtoverkonhaltija; siirtoverkonhaltija – verkkovirasto; siirtoverkonhaltija – sähköntoimittaja; sähköntoimittaja–kuluttaja), komission olisi pitänyt päätellä, että valtion valvontaa ei ole. On väitetty, että BAFA:n rooli rajoittuu tukikelpoisuuden arvioimiseen ja että BAFA:lla ei ole siinä lainkaan harkintavaltaa.

| (124) | Saksa ja asianomaiset osapuolet ovat itse asiassa väärässä ottaessaan vuoden 2012 lailla perustettuun rahoitusjärjestelmään liian hajanaisen näkökulman. Asiassa Bouygues unionin tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Koska valtion toimenpiteet ovat kuitenkin muodoltaan erilaisia ja niitä on analysoitava niiden vaikutusten perusteella, ei voida sulkea pois sitä, että useampia valtion peräkkäisiä toimenpiteitä on pidettävä SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi yhtenä ainoana toimenpiteenä, [...].” (64) Tuomioistuin totesi edelleen, että ”näin voi olla erityisesti silloin, kun peräkkäisillä toimenpiteillä on muun muassa niiden aikajärjestyksen, niiden tavoitteen ja yrityksellä toimenpiteiden toteuttamishetkellä olevan tilanteen suhteen niin läheiset yhteydet keskenään, että on mahdotonta erotella niitä toisistaan” (65). Juuri tällainen on tilanne EEG-järjestelmässä. Vuoden 2012 EEG-laki sekä liittovaltion verkkoviraston, BAFA:n, ympäristöviraston ja liittovaltion maatalous- ja elintarvikeviranomaisen toimivalta ja toimet ovat niin tiiviisti kytköksissä toisiinsa ja riippuvaisia toisistaan, että niitä ei voida erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

(124)

Saksa ja asianomaiset osapuolet ovat itse asiassa väärässä ottaessaan vuoden 2012 lailla perustettuun rahoitusjärjestelmään liian hajanaisen näkökulman. Asiassa Bouygues unionin tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Koska valtion toimenpiteet ovat kuitenkin muodoltaan erilaisia ja niitä on analysoitava niiden vaikutusten perusteella, ei voida sulkea pois sitä, että useampia valtion peräkkäisiä toimenpiteitä on pidettävä SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi yhtenä ainoana toimenpiteenä, [...].” (64) Tuomioistuin totesi edelleen, että ”näin voi olla erityisesti silloin, kun peräkkäisillä toimenpiteillä on muun muassa niiden aikajärjestyksen, niiden tavoitteen ja yrityksellä toimenpiteiden toteuttamishetkellä olevan tilanteen suhteen niin läheiset yhteydet keskenään, että on mahdotonta erotella niitä toisistaan” (65). Juuri tällainen on tilanne EEG-järjestelmässä. Vuoden 2012 EEG-laki sekä liittovaltion verkkoviraston, BAFA:n, ympäristöviraston ja liittovaltion maatalous- ja elintarvikeviranomaisen toimivalta ja toimet ovat niin tiiviisti kytköksissä toisiinsa ja riippuvaisia toisistaan, että niitä ei voida erottaa toisistaan.

64

65

| (125) | Saksa väittää myös, että komissio on virheellisesti päätellyt valtion valvonnan seuraavan siitä, miten yli- ja alijäämiä hallinnoidaan EEG-tilillä. Saksa huomauttaa ensinnäkin, että EEG-tilillä ei ole yhteyttä valtion talousarvioon: valtio ei korvaa EEG-tilillä olevaa vajetta, eikä mahdollisia ylijäämiä siirretä valtion talousarvioon (sama tilanne oli asiassa Essent annetussa tuomiossa). Tosiasiassa ali- ja ylijäämien perusteella määritetään seuraavan vuoden EEG-lisämaksun suuruus. Ali- ja ylijäämät tasoitetaan tämän vuoksi yksityisten toimijoiden välillä. Valtiolla ei ole tässä sanavaltaa. |
| --- | --- |

(125)

Saksa väittää myös, että komissio on virheellisesti päätellyt valtion valvonnan seuraavan siitä, miten yli- ja alijäämiä hallinnoidaan EEG-tilillä. Saksa huomauttaa ensinnäkin, että EEG-tilillä ei ole yhteyttä valtion talousarvioon: valtio ei korvaa EEG-tilillä olevaa vajetta, eikä mahdollisia ylijäämiä siirretä valtion talousarvioon (sama tilanne oli asiassa Essent annetussa tuomiossa). Tosiasiassa ali- ja ylijäämien perusteella määritetään seuraavan vuoden EEG-lisämaksun suuruus. Ali- ja ylijäämät tasoitetaan tämän vuoksi yksityisten toimijoiden välillä. Valtiolla ei ole tässä sanavaltaa.

| (126) | Komissio katsoo kuitenkin, että valtion määräysvallan edellytys ei ole se, että asianomaisia varoja siirretään valtion talousarvioon tai talousarviosta (66). Valtion voidaan katsoa valvovan varoja, jos se kokonaisuudessaan sääntelee, mitä tapahtuu, jos EEG-tilillä on ali- tai ylijäämää. Ratkaiseva tekijä on se, että valtio on luonut järjestelmän, jossa verkko-operaattoreille aiheutuvat kustannukset korvataan täysimääräisesti EEG-lisämaksulla, ja sähköntoimittajilla on mahdollisuus siirtää lisämaksu kuluttajien maksettavaksi. |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo kuitenkin, että valtion määräysvallan edellytys ei ole se, että asianomaisia varoja siirretään valtion talousarvioon tai talousarviosta (66). Valtion voidaan katsoa valvovan varoja, jos se kokonaisuudessaan sääntelee, mitä tapahtuu, jos EEG-tilillä on ali- tai ylijäämää. Ratkaiseva tekijä on se, että valtio on luonut järjestelmän, jossa verkko-operaattoreille aiheutuvat kustannukset korvataan täysimääräisesti EEG-lisämaksulla, ja sähköntoimittajilla on mahdollisuus siirtää lisämaksu kuluttajien maksettavaksi.

66

| (127) | Saksa huomauttaa myös, että pelkän yksityisten rahavirtojen sääntelyn ja valvonnan ei voida katsoa muodostavan valtiontukea. Saksa vertaa vuoden 2012 EEG-lailla perustettua järjestelmää muihin taloudellisen sääntelyn aloihin, kuten kuluttajansuojaan pankkialalla, autoilijoiden velvollisuuteen hankkia liikennevakuutus tai hintasääntelyyn televiestinnässä ja terveydenhuollossa. Saksa väittää, että yksityisen taloudellisen toiminnan sääntely ei automaattisesti johda valtion valvontaan. Saksan viranomaisten mukaan verkkoviraston tehtävä on ainoastaan kuluttajansuojan varmistaminen. Käsiteltävänä oleva tapaus kuitenkin poikkeaa merkittävästi niistä aloista, joilla valtio tarjoaa ainoastaan kuluttajia suojaavan kehyksen. Tässä tapauksessa valtio on antanut erillisen säädöksen, vuoden 2012 EEG-lain, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole kuluttajansuoja. Valtio varmistaa toimialalle jatkuvan rahavirran saavuttaakseen asianomaisen lainsäädännön tavoitteet. Vakiintuneessa oikeuskäytännössä (67) on kuitenkin katsottu, että jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti hallinnoituja ja jaettuja varoja, jotka saadaan kyseisessä lainsäädännössä määrätyistä pakollisista maksuista, voidaan pitää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina valtion varoina, vaikka niitä hallinnoisivatkin viranomaisista erilliset laitokset. Näin ollen vuoden 2012 EEG-lakia ei voida verrata valtion toimenpiteisiin, joissa valtiolla ei ole vaikutusvaltaa tai joille se ei takaa rahoitusta. |
| --- | --- |

(127)

Saksa huomauttaa myös, että pelkän yksityisten rahavirtojen sääntelyn ja valvonnan ei voida katsoa muodostavan valtiontukea. Saksa vertaa vuoden 2012 EEG-lailla perustettua järjestelmää muihin taloudellisen sääntelyn aloihin, kuten kuluttajansuojaan pankkialalla, autoilijoiden velvollisuuteen hankkia liikennevakuutus tai hintasääntelyyn televiestinnässä ja terveydenhuollossa. Saksa väittää, että yksityisen taloudellisen toiminnan sääntely ei automaattisesti johda valtion valvontaan. Saksan viranomaisten mukaan verkkoviraston tehtävä on ainoastaan kuluttajansuojan varmistaminen. Käsiteltävänä oleva tapaus kuitenkin poikkeaa merkittävästi niistä aloista, joilla valtio tarjoaa ainoastaan kuluttajia suojaavan kehyksen. Tässä tapauksessa valtio on antanut erillisen säädöksen, vuoden 2012 EEG-lain, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole kuluttajansuoja. Valtio varmistaa toimialalle jatkuvan rahavirran saavuttaakseen asianomaisen lainsäädännön tavoitteet. Vakiintuneessa oikeuskäytännössä (67) on kuitenkin katsottu, että jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti hallinnoituja ja jaettuja varoja, jotka saadaan kyseisessä lainsäädännössä määrätyistä pakollisista maksuista, voidaan pitää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina valtion varoina, vaikka niitä hallinnoisivatkin viranomaisista erilliset laitokset. Näin ollen vuoden 2012 EEG-lakia ei voida verrata valtion toimenpiteisiin, joissa valtiolla ei ole vaikutusvaltaa tai joille se ei takaa rahoitusta.

67

| (128) | Saksa katsoo, että kyseessä on vastaava tilanne kuin asiassa Doux Élevage. Mainitussa asiassa unionin tuomioistuin totesi, että maksuilla kerätyt tulot eivät kulkeneet valtion talousarvion kautta, valtio ei menettänyt varoja, varojen yksityinen luonne säilyi koko ajan ja maksamatta jättämisestä oli nostettava kanne siviilituomioistuimessa (68). Lisäksi varat eivät ole ”jatkuvasti julkisessa määräysvallassa” eivätkä valtion viranomaisten käytettävissä (69). Viranomaiset eivät käytännössä voineet valvoa muuta kuin ”maksujen sääntöjen- ja lainmukaisuutta” (70). Saksan väitteistä huolimatta käsiteltävänä olevaa asiaa ei voida verrata asiaan Doux Élevage. Ero on siinä, että asiassa Doux Élevage ”juuri asianomainen toimialajärjestö päättää, kuinka käytetään varoja, jotka kohdennetaan kokonaisuudessaan sen itse määrittelemiin tarkoituksiin” (71). Käsiteltävänä olevassa asiassa valtio on määrittänyt EEG-lisämaksun tarkoituksen, ja se valvoo täysin maksun täytäntöönpanoa. Lisäksi on todettava, että asiassa Doux Élevage Ranskan viranomaiset tyytyivät vain muuttamaan olemassa olevan vapaaehtoisen maksun pakolliseksi kaikille asianomaisten alojen toimijoille. Käsiteltävänä olevassa asiassa valtio sen sijaan on perustanut koko mekanismin, jolla lasketaan ja tasoitetaan yksityisille toimijoille aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(128)

Saksa katsoo, että kyseessä on vastaava tilanne kuin asiassa Doux Élevage. Mainitussa asiassa unionin tuomioistuin totesi, että maksuilla kerätyt tulot eivät kulkeneet valtion talousarvion kautta, valtio ei menettänyt varoja, varojen yksityinen luonne säilyi koko ajan ja maksamatta jättämisestä oli nostettava kanne siviilituomioistuimessa (68). Lisäksi varat eivät ole ”jatkuvasti julkisessa määräysvallassa” eivätkä valtion viranomaisten käytettävissä (69). Viranomaiset eivät käytännössä voineet valvoa muuta kuin ”maksujen sääntöjen- ja lainmukaisuutta” (70). Saksan väitteistä huolimatta käsiteltävänä olevaa asiaa ei voida verrata asiaan Doux Élevage. Ero on siinä, että asiassa Doux Élevage ”juuri asianomainen toimialajärjestö päättää, kuinka käytetään varoja, jotka kohdennetaan kokonaisuudessaan sen itse määrittelemiin tarkoituksiin” (71). Käsiteltävänä olevassa asiassa valtio on määrittänyt EEG-lisämaksun tarkoituksen, ja se valvoo täysin maksun täytäntöönpanoa. Lisäksi on todettava, että asiassa Doux Élevage Ranskan viranomaiset tyytyivät vain muuttamaan olemassa olevan vapaaehtoisen maksun pakolliseksi kaikille asianomaisten alojen toimijoille. Käsiteltävänä olevassa asiassa valtio sen sijaan on perustanut koko mekanismin, jolla lasketaan ja tasoitetaan yksityisille toimijoille aiheutuvat kustannukset.

68

69

70

71

| (129) | Saksa väittää, että komissio käyttää termiä ”valtio” epäselvästi arvioidessaan valtion valvonnan olemassaoloa. Kuten asiassa Doux Élevage kävi ilmi, ”valtion” käsitteen olisi ensisijaisesti katettava toimeenpanoelimet eli hallitus ja hallintovirastot, mutta ei parlamentin antamaa yleisesti sovellettavaa lainsäädäntöä. Pelkästään se, että valtio on antanut täytäntöönpanoasetuksen (AusglMechV), ei merkitse valtion valvontaa. |
| --- | --- |

(129)

Saksa väittää, että komissio käyttää termiä ”valtio” epäselvästi arvioidessaan valtion valvonnan olemassaoloa. Kuten asiassa Doux Élevage kävi ilmi, ”valtion” käsitteen olisi ensisijaisesti katettava toimeenpanoelimet eli hallitus ja hallintovirastot, mutta ei parlamentin antamaa yleisesti sovellettavaa lainsäädäntöä. Pelkästään se, että valtio on antanut täytäntöönpanoasetuksen (AusglMechV), ei merkitse valtion valvontaa.

| (130) | ”Valtion” käsite on kuitenkin ymmärrettävä laajasti. Unionin tuomioistuin on ensinnäkin toistuvasti katsonut, että valtion käsite kattaa luonnollisesti myös lainsäätäjän (72). Lisäksi kuten johdanto-osan 124 kappaleessa mainitaan, valtion valvonta toteutetaan useilla sääntely- ja valvontatoimenpiteillä, joita ei pitäisi arvioida erikseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa on annettu niin yksityiskohtaista lainsäädäntöä, että järjestelmä varmistaa valtion valvonnan ilman että viranomaisten tarvitsee toteuttaa ylimääräisiä toimenpiteitä. Lisäksi liittovaltion verkkovirastolla on paljon toimivaltaa, jolla se voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

(130)

”Valtion” käsite on kuitenkin ymmärrettävä laajasti. Unionin tuomioistuin on ensinnäkin toistuvasti katsonut, että valtion käsite kattaa luonnollisesti myös lainsäätäjän (72). Lisäksi kuten johdanto-osan 124 kappaleessa mainitaan, valtion valvonta toteutetaan useilla sääntely- ja valvontatoimenpiteillä, joita ei pitäisi arvioida erikseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa on annettu niin yksityiskohtaista lainsäädäntöä, että järjestelmä varmistaa valtion valvonnan ilman että viranomaisten tarvitsee toteuttaa ylimääräisiä toimenpiteitä. Lisäksi liittovaltion verkkovirastolla on paljon toimivaltaa, jolla se voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan.

72

| (131) | Saksa sitä vastoin väittää, että vuoden 2012 EEG-laki eroaa huomattavasti asiassa Essent vallinneesta tilanteesta. Kyseisessä asiassa maksun suuruus määritettiin lain nojalla riippumatta siitä, mitä kustannuksia sillä pyrittiin kattamaan. Lisäksi ylijäämät, jotka ylittivät 400 miljoonaa Alankomaiden guldenia, siirrettiin valtion talousarvioon. Sitä vastoin EEG-lisämaksun määrittävät siirtoverkonhaltijat spot-markkinoilla toteutuneen myynnin perusteella, eikä valtiolla ole mahdollisuutta vaikuttaa asiaan. Lisäksi EEG-tilin ylijäämät säilytetään järjestelmässä, koska ne vaikuttavat lisämaksun suuruuteen seuraavana vuonna. |
| --- | --- |

(131)

Saksa sitä vastoin väittää, että vuoden 2012 EEG-laki eroaa huomattavasti asiassa Essent vallinneesta tilanteesta. Kyseisessä asiassa maksun suuruus määritettiin lain nojalla riippumatta siitä, mitä kustannuksia sillä pyrittiin kattamaan. Lisäksi ylijäämät, jotka ylittivät 400 miljoonaa Alankomaiden guldenia, siirrettiin valtion talousarvioon. Sitä vastoin EEG-lisämaksun määrittävät siirtoverkonhaltijat spot-markkinoilla toteutuneen myynnin perusteella, eikä valtiolla ole mahdollisuutta vaikuttaa asiaan. Lisäksi EEG-tilin ylijäämät säilytetään järjestelmässä, koska ne vaikuttavat lisämaksun suuruuteen seuraavana vuonna.

| (132) | Kuten johdanto-osan 126 kappaleessa osoitetaan, varoihin kohdistuvan valtion määräysvallan edellytys ei ole se, että asianomaisia varoja siirretään valtion talousarvioon tai talousarviosta (73). Lisäksi käsiteltävänä olevassa asiassa EEG-lisämaksun määrä lasketaan noudattaen lainsäädäntöä ja ottaen huomioon siirtoverkonhaltijoiden sähköstä saama markkinahinta. Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleessa selitetään, vuoden 2012 laissa säädetään yksityiskohtaisesti siitä, miten siirtoverkonhaltijat laskevat EEG-lisämaksun suuruuden sen jälkeen, kun ne tietävät spot-markkinoilta saadun hinnan. |
| --- | --- |

(132)

Kuten johdanto-osan 126 kappaleessa osoitetaan, varoihin kohdistuvan valtion määräysvallan edellytys ei ole se, että asianomaisia varoja siirretään valtion talousarvioon tai talousarviosta (73). Lisäksi käsiteltävänä olevassa asiassa EEG-lisämaksun määrä lasketaan noudattaen lainsäädäntöä ja ottaen huomioon siirtoverkonhaltijoiden sähköstä saama markkinahinta. Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleessa selitetään, vuoden 2012 laissa säädetään yksityiskohtaisesti siitä, miten siirtoverkonhaltijat laskevat EEG-lisämaksun suuruuden sen jälkeen, kun ne tietävät spot-markkinoilta saadun hinnan.

73

| (133) | Saksa väittää lisäksi, että asiassa Essent maksun hallinnointi oli annettu yhden elimen tehtäväksi. Vuoden 2012 EEG-laissa sen sijaan asetetaan velvoitteita rajoittamattomalle määrälle yksityisiä toimijoita, eli verkko-operaattoreille, siirtoverkonhaltijoille ja sähköntoimittajille, ja nämä velvoitteet on määritelty yleisellä tavalla. Tämä ei ole toimeksianto, eikä voida katsoa, että valtio olisi nimennyt näin suuren määrän yksityisiä toimijoita hallinnoimaan EEG-lisämaksua. Kuten johdanto-osan 118 kappaleessa todetaan, siirtoverkonhaltijat ovat ainoat toimijat, jotka on nimetty hallinnoimaan EEG-lisämaksua. Lisäksi ei näytä olevan mitään oikeudellista perustetta, joka estäisi jäsenvaltiota antamasta valtion varojen hallinnointia useamman kuin yhden yhteisön tehtäväksi. |
| --- | --- |

(133)

Saksa väittää lisäksi, että asiassa Essent maksun hallinnointi oli annettu yhden elimen tehtäväksi. Vuoden 2012 EEG-laissa sen sijaan asetetaan velvoitteita rajoittamattomalle määrälle yksityisiä toimijoita, eli verkko-operaattoreille, siirtoverkonhaltijoille ja sähköntoimittajille, ja nämä velvoitteet on määritelty yleisellä tavalla. Tämä ei ole toimeksianto, eikä voida katsoa, että valtio olisi nimennyt näin suuren määrän yksityisiä toimijoita hallinnoimaan EEG-lisämaksua. Kuten johdanto-osan 118 kappaleessa todetaan, siirtoverkonhaltijat ovat ainoat toimijat, jotka on nimetty hallinnoimaan EEG-lisämaksua. Lisäksi ei näytä olevan mitään oikeudellista perustetta, joka estäisi jäsenvaltiota antamasta valtion varojen hallinnointia useamman kuin yhden yhteisön tehtäväksi.

| (134) | Saksa ja asianomaiset osapuolet korostavat myös vuoden 2012 lain ja asiassa Vent de Colère (74) vastikään annetun tuomion väitettyjä eroja: Ranskassa valtion hallinnoima rahasto keräsi asianomaisen maksun kuluttajilta. Saksassa sen sijaan yksityiset siirtoverkonhaltijat keräävät EEG-lisämaksun yksityisiltä sähköntoimittajilta, jotka voivat siirtää sen kuluttajien maksettavaksi. Ranskassa maksun suuruus määritettiin ministeriön asetuksella, kun taas Saksassa siirtoverkonhaltijat maksavat sen toteutuneiden kustannustensa perusteella. Ranskassa valtio kattaisi syntyvän alijäämän. Saksassa siirtoverkonhaltijoiden on ensin maksettava alijäämä ennen kuin se korvataan niille seuraavana vuonna korotetulla lisämaksulla. |
| --- | --- |

(134)

Saksa ja asianomaiset osapuolet korostavat myös vuoden 2012 lain ja asiassa Vent de Colère (74) vastikään annetun tuomion väitettyjä eroja: Ranskassa valtion hallinnoima rahasto keräsi asianomaisen maksun kuluttajilta. Saksassa sen sijaan yksityiset siirtoverkonhaltijat keräävät EEG-lisämaksun yksityisiltä sähköntoimittajilta, jotka voivat siirtää sen kuluttajien maksettavaksi. Ranskassa maksun suuruus määritettiin ministeriön asetuksella, kun taas Saksassa siirtoverkonhaltijat maksavat sen toteutuneiden kustannustensa perusteella. Ranskassa valtio kattaisi syntyvän alijäämän. Saksassa siirtoverkonhaltijoiden on ensin maksettava alijäämä ennen kuin se korvataan niille seuraavana vuonna korotetulla lisämaksulla.

74

| (135) | Saksan viranomaiset tulkitsevat oikeuskäytäntöä virheellisesti väittäessään, että valtion varoista on kyse vain silloin, kun varat ovat valtion toimeenpanoelimen käytettävissä. Kuten edellä johdanto-osan 130 kappaleessa todetaan, valtion käsitettä ei ole rajattu toimeenpanoelimeen, sillä se käsittää myös lainsäätäjän. Myöskään sitä ei vaadita, että valtion pitää voida käyttää varoja ikään kuin ne olisivat osa sen omaa talousarviota. Kuten johdanto-osan 113 ja 114 kappaleessa osoitetaan, sillä ei ole merkitystä, onko valtion varoja hallinnoiva yhteisö yksityinen vai julkinen. Lisäksi siirtoverkonhaltijat laskevat EEG-lisämaksun suuruuden niille aiheutuneiden kustannusten perusteella vuoden 2012 EEG-laissa säädetyllä tavalla. Valtion varojen olemassaoloon ei vaikuta se seikka, että valtio on ottanut käyttöön markkinamekanismin. Valtio määrittää myös, miten toimitaan alijäämän kanssa. Valtio ei maksa alijäämää vaan sääntelee ja valvoo tapaa, jolla alijäämä katetaan, viime kädessä myös EEG-lisämaksulla. |
| --- | --- |

(135)

Saksan viranomaiset tulkitsevat oikeuskäytäntöä virheellisesti väittäessään, että valtion varoista on kyse vain silloin, kun varat ovat valtion toimeenpanoelimen käytettävissä. Kuten edellä johdanto-osan 130 kappaleessa todetaan, valtion käsitettä ei ole rajattu toimeenpanoelimeen, sillä se käsittää myös lainsäätäjän. Myöskään sitä ei vaadita, että valtion pitää voida käyttää varoja ikään kuin ne olisivat osa sen omaa talousarviota. Kuten johdanto-osan 113 ja 114 kappaleessa osoitetaan, sillä ei ole merkitystä, onko valtion varoja hallinnoiva yhteisö yksityinen vai julkinen. Lisäksi siirtoverkonhaltijat laskevat EEG-lisämaksun suuruuden niille aiheutuneiden kustannusten perusteella vuoden 2012 EEG-laissa säädetyllä tavalla. Valtion varojen olemassaoloon ei vaikuta se seikka, että valtio on ottanut käyttöön markkinamekanismin. Valtio määrittää myös, miten toimitaan alijäämän kanssa. Valtio ei maksa alijäämää vaan sääntelee ja valvoo tapaa, jolla alijäämä katetaan, viime kädessä myös EEG-lisämaksulla.

| (136) | Lisäksi Saksa väittää, että asiassa Vent de Colère annetussa tuomiossa edellytetään, että valtiolla on valta käyttää varoja harkintansa mukaan milloin vain, kun taas vuoden 2012 EEG-lain mukaan valtio on vain antanut lainsäädäntöä, eikä sillä ole tällaista harkintavaltaa. Saksan mukaan komissio ei ole riittävän selvästi erottanut toisistaan todellista toimeenpanovaltaa ja pelkkää lainsäädäntötoimintaa. Valtion määräysvalta merkitsee sitä, että valtiolla on laaja harkintavalta määrätä taloudellisten resurssien käytöstä. Unionin tuomioistuin vahvistaa tämän havainnon asiassa Vent de Colère antamassaan tuomiossa (21 kohta). |
| --- | --- |

(136)

Lisäksi Saksa väittää, että asiassa Vent de Colère annetussa tuomiossa edellytetään, että valtiolla on valta käyttää varoja harkintansa mukaan milloin vain, kun taas vuoden 2012 EEG-lain mukaan valtio on vain antanut lainsäädäntöä, eikä sillä ole tällaista harkintavaltaa. Saksan mukaan komissio ei ole riittävän selvästi erottanut toisistaan todellista toimeenpanovaltaa ja pelkkää lainsäädäntötoimintaa. Valtion määräysvalta merkitsee sitä, että valtiolla on laaja harkintavalta määrätä taloudellisten resurssien käytöstä. Unionin tuomioistuin vahvistaa tämän havainnon asiassa Vent de Colère antamassaan tuomiossa (21 kohta).

| (137) | Saksan toimittamien tietojen mukaan valtion määräysvallan puuttumisen todistaa myös se, että valtio ei voi määrittää EEG-lisämaksun suuruutta. Itse asiassa kun otetaan huomioon, että lisämaksun suuruus riippuu tuloista, jotka siirtoverkonhaltijat saavat EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla, lisämaksu määritetään kokonaan markkinoilla. Komissio tunnustaa, että valtio ei aina määritä EEG-lisämaksun täsmällistä suuruutta, mutta se määrittää tavan, jolla lisämaksun suuruus lasketaan ottaen huomioon sähkön myyntihinta. Lisäksi valtio voi ottaa rahoitusjärjestelmässä käyttöön markkinamekanismeja luopumatta rahoituksen määräysvallasta. Tältä osin komissio ei näe eroa viranomaisten määräämän julkisen maksun ja valtion lainsäädännöllä asettaman oikeudellisen velvoitteen välillä. Molemmissa tapauksissa valtio järjestää lainsäädännön avulla varojen siirron ja määrittää tarkoitukset, joihin kyseiset varat voidaan käyttää. |
| --- | --- |

(137)

Saksan toimittamien tietojen mukaan valtion määräysvallan puuttumisen todistaa myös se, että valtio ei voi määrittää EEG-lisämaksun suuruutta. Itse asiassa kun otetaan huomioon, että lisämaksun suuruus riippuu tuloista, jotka siirtoverkonhaltijat saavat EEG-sähkön myynnistä spot-markkinoilla, lisämaksu määritetään kokonaan markkinoilla. Komissio tunnustaa, että valtio ei aina määritä EEG-lisämaksun täsmällistä suuruutta, mutta se määrittää tavan, jolla lisämaksun suuruus lasketaan ottaen huomioon sähkön myyntihinta. Lisäksi valtio voi ottaa rahoitusjärjestelmässä käyttöön markkinamekanismeja luopumatta rahoituksen määräysvallasta. Tältä osin komissio ei näe eroa viranomaisten määräämän julkisen maksun ja valtion lainsäädännöllä asettaman oikeudellisen velvoitteen välillä. Molemmissa tapauksissa valtio järjestää lainsäädännön avulla varojen siirron ja määrittää tarkoitukset, joihin kyseiset varat voidaan käyttää.

| (138) | Näin ollen komissio pysyy arviossaan, jonka mukaan syöttötariffien kautta myönnetty tuki uusiutuvia energialähteitä ja kaivoskaasua hyödyntäville sähköntuottajille rahoitetaan valtion varoista. |
| --- | --- |

(138)

Näin ollen komissio pysyy arviossaan, jonka mukaan syöttötariffien kautta myönnetty tuki uusiutuvia energialähteitä ja kaivoskaasua hyödyntäville sähköntuottajille rahoitetaan valtion varoista.

7.1.4   Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset

Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (139) | Lopuksi on todettava, että sekä EEG-sähkön tuottajille että energiaintensiivisille yrityksille myönnettävät edut näyttävät olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon, että tuensaajat toimivat aloilla, joilla markkinat on vapautettu ja joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(139)

Lopuksi on todettava, että sekä EEG-sähkön tuottajille että energiaintensiivisille yrityksille myönnettävät edut näyttävät olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon, että tuensaajat toimivat aloilla, joilla markkinat on vapautettu ja joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

7.1.5   Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

| (140) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuoden 2012 EEG-laki sisältää perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, joka hyödyttää sekä uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottavia yrityksiä että erityiskorvaussäännön piiriin kuuluvia energiaintensiivisiä yrityksiä. |
| --- | --- |

(140)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuoden 2012 EEG-laki sisältää perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, joka hyödyttää sekä uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottavia yrityksiä että erityiskorvaussäännön piiriin kuuluvia energiaintensiivisiä yrityksiä.

7.2   Voimassa oleva tuki/uusi tuki ja tuen sääntöjenmukaisuus

Voimassa oleva tuki/uusi tuki ja tuen sääntöjenmukaisuus

| (141) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että se ei katsonut valtiontukea sisältyneen vuoden 2012 EEG-lakia edeltäneeseen, 1 päivänä huhtikuuta 2000 voimaan tulleeseen uusiutuvia energialähteitä koskevaan Saksan lakiin, jäljempänä ’vuoden 2000 EEG-laki’ (komission päätös asiassa NN 27/00) (75)). Komissio katsoi kuitenkin, että uudella vuoden 2012 EEG-lailla oli toteutettu merkittäviä muutoksia ja että vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti myönnetty tuki on uutta tukea, joka ei kuulu komission aiemman päätöksen soveltamisalaan (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 150 kappale). |
| --- | --- |

(141)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että se ei katsonut valtiontukea sisältyneen vuoden 2012 EEG-lakia edeltäneeseen, 1 päivänä huhtikuuta 2000 voimaan tulleeseen uusiutuvia energialähteitä koskevaan Saksan lakiin, jäljempänä ’vuoden 2000 EEG-laki’ (komission päätös asiassa NN 27/00) (75)). Komissio katsoi kuitenkin, että uudella vuoden 2012 EEG-lailla oli toteutettu merkittäviä muutoksia ja että vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti myönnetty tuki on uutta tukea, joka ei kuulu komission aiemman päätöksen soveltamisalaan (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 150 kappale).

75

| (142) | Saksa ja useat asianomaiset osapuolet ovat kiistäneet tämän. |
| --- | --- |

(142)

Saksa ja useat asianomaiset osapuolet ovat kiistäneet tämän.

| (143) | Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät, että peräkkäiset muutokset, jotka ovat tapahtuneet vuoden 2000 EEG-lain alkuperäisen version ja vuoden 2012 EEG-lain antamisen välisenä aikana, eivät ole olennaisesti muuttaneet tukiohjelmaa. Tämän vuoksi ne katsovat vuoden 2012 EEG-lain olevan voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(143)

Saksa ja asianomaiset osapuolet väittävät, että peräkkäiset muutokset, jotka ovat tapahtuneet vuoden 2000 EEG-lain alkuperäisen version ja vuoden 2012 EEG-lain antamisen välisenä aikana, eivät ole olennaisesti muuttaneet tukiohjelmaa. Tämän vuoksi ne katsovat vuoden 2012 EEG-lain olevan voimassa olevaa tukea.

| (144) | Saksa kuitenkin myöntää, että vuoden 2012 EEG-laki ja vuoden 2000 EEG-laki eroavat toisistaan kahdella tavalla:






  a) | Tasoitusmekanismia on muutettu. Alkuperäiset fyysiset EEG-sähkön siirrot tuottajille (physische/bilanzielle Wälzung) korvataan siirtoverkonhaltijoiden velvoitteella myydä EEG-sähkö itse spot-markkinoilla. Sähköntoimittajat maksavat tietystä määrästä sähköä EEG-lisämaksun ja voivat vastineeksi merkitä kyseisen määrän EEG-sähköksi. Saksan mukaan tämä merkitsee sitä, että sähköntoimittajat hankkivat sähkön ”uusiutuvan ominaisuuden”, jonka avulla ne pystyvät osoittamaan kuluttajille, missä määrin ne ovat maksaneet lisämaksua (ks. vuoden 2012 EEG-lain 53 §:n 1 momentti ja 54 §:n 1 momentti). |
| --- | --- | --- |

(144)

Saksa kuitenkin myöntää, että vuoden 2012 EEG-laki ja vuoden 2000 EEG-laki eroavat toisistaan kahdella tavalla:

a)

Tasoitusmekanismia on muutettu. Alkuperäiset fyysiset EEG-sähkön siirrot tuottajille (physische/bilanzielle Wälzung) korvataan siirtoverkonhaltijoiden velvoitteella myydä EEG-sähkö itse spot-markkinoilla. Sähköntoimittajat maksavat tietystä määrästä sähköä EEG-lisämaksun ja voivat vastineeksi merkitä kyseisen määrän EEG-sähköksi. Saksan mukaan tämä merkitsee sitä, että sähköntoimittajat hankkivat sähkön ”uusiutuvan ominaisuuden”, jonka avulla ne pystyvät osoittamaan kuluttajille, missä määrin ne ovat maksaneet lisämaksua (ks. vuoden 2012 EEG-lain 53 §:n 1 momentti ja 54 §:n 1 momentti).

| b) | Erityiskorvaussääntö ei sisälly vuoden 2012 EEG-lakiin. |
| --- | --- |

b)

Erityiskorvaussääntö ei sisälly vuoden 2012 EEG-lakiin.

| (145) | Näitä kahta eroa lukuun ottamatta johdanto-osan 7, 8 ja 9 kappaleessa kuvailtu mekanismi on Saksan viranomaisten mukaan sama kuin vuoden 2000 EEG-laissa säädetty mekanismi. Saksa väittää erityisesti, että jo vuoden 2000 EEG-lakiin sisältyi järjestelmän olennainen piirre eli sähköntoimittajien omista varoistaan siirtoverkonhaltijoille maksama korvaus EEG-sähkön ostamisesta aiheutuneista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

(145)

Näitä kahta eroa lukuun ottamatta johdanto-osan 7, 8 ja 9 kappaleessa kuvailtu mekanismi on Saksan viranomaisten mukaan sama kuin vuoden 2000 EEG-laissa säädetty mekanismi. Saksa väittää erityisesti, että jo vuoden 2000 EEG-lakiin sisältyi järjestelmän olennainen piirre eli sähköntoimittajien omista varoistaan siirtoverkonhaltijoille maksama korvaus EEG-sähkön ostamisesta aiheutuneista lisäkustannuksista.

| (146) | Komissio toteaa edelleen, että vuoden 2012 lakiin liittyvä valtiontuki on uutta tukea, koska vuoden 2012 EEG-lakiin on tehty olennaisia muutoksia vuoden 2000 EEG-lakiin verrattuna. |
| --- | --- |

(146)

Komissio toteaa edelleen, että vuoden 2012 lakiin liittyvä valtiontuki on uutta tukea, koska vuoden 2012 EEG-lakiin on tehty olennaisia muutoksia vuoden 2000 EEG-lakiin verrattuna.

| (147) | Saksan tunnustamat muutokset eli tasoitusmekanismin muuttaminen ja erityiskorvaussäännön käyttöönotto ovat olennaisia muutoksia. |
| --- | --- |

(147)

Saksan tunnustamat muutokset eli tasoitusmekanismin muuttaminen ja erityiskorvaussäännön käyttöönotto ovat olennaisia muutoksia.

7.2.1   Tasoitusmekanismin muuttaminen

Tasoitusmekanismin muuttaminen

| (148) | Alustavana huomautuksena komissio toteaa, että vaikka se katsoi vuonna 2002, että vuoden 2000 EEG-lakiin ei liittynyt valtion varojen siirtoa, arviointi tehtiin pian asiassa PreussenElektra annetun tuomion jälkeen. PreussenElektra-tuomioon sisältyviä tulkintoja on kuitenkin selkiytetty ja jopa rajoitettu unionin tuomioistuimen myöhemmissä tuomioissa. Asioissa Essent, Vent de Colère ja Elcogás annettujen tuomioiden perusteella näyttää siltä, että alkuperäisessä tasoitusmekanismissa valtio oli jo antanut siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi tukiohjelman hallinnoinnin. Ohjelma rahoitettiin sähköntoimittajilta perityllä lisämaksulla. |
| --- | --- |

(148)

Alustavana huomautuksena komissio toteaa, että vaikka se katsoi vuonna 2002, että vuoden 2000 EEG-lakiin ei liittynyt valtion varojen siirtoa, arviointi tehtiin pian asiassa PreussenElektra annetun tuomion jälkeen. PreussenElektra-tuomioon sisältyviä tulkintoja on kuitenkin selkiytetty ja jopa rajoitettu unionin tuomioistuimen myöhemmissä tuomioissa. Asioissa Essent, Vent de Colère ja Elcogás annettujen tuomioiden perusteella näyttää siltä, että alkuperäisessä tasoitusmekanismissa valtio oli jo antanut siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi tukiohjelman hallinnoinnin. Ohjelma rahoitettiin sähköntoimittajilta perityllä lisämaksulla.

| (149) | Ratkaisevaa on, että tasoitusmekanismia on muutettu olennaisesti. Se ei enää muodostu fyysisen sähkön ostamista koskevien velvoitteiden ketjusta (verkko-operaattorit EEG-sähkön tuottajilta; siirtoverkonhaltijat verkko-operaattoreilta; sähköntoimittajat siirtoverkonhaltijoilta). Nyt fyysinen siirto keskeytyy siirtoverkonhaltijoiden tasolla, koska niiden on markkinoitava EEG-sähköä. Tämä markkinointi on erotettu tasoitusmekanismista. Tasoitusmekanismissa on kyse pelkästään kustannusten jakamisesta toimijoiden kesken. Valtio on antanut siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi kyseisten kustannusten laskemisen ja keskittämisen sekä niiden rahoittamiseksi tarvittavien maksujen keräämisen sähköntoimittajilta. |
| --- | --- |

(149)

Ratkaisevaa on, että tasoitusmekanismia on muutettu olennaisesti. Se ei enää muodostu fyysisen sähkön ostamista koskevien velvoitteiden ketjusta (verkko-operaattorit EEG-sähkön tuottajilta; siirtoverkonhaltijat verkko-operaattoreilta; sähköntoimittajat siirtoverkonhaltijoilta). Nyt fyysinen siirto keskeytyy siirtoverkonhaltijoiden tasolla, koska niiden on markkinoitava EEG-sähköä. Tämä markkinointi on erotettu tasoitusmekanismista. Tasoitusmekanismissa on kyse pelkästään kustannusten jakamisesta toimijoiden kesken. Valtio on antanut siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi kyseisten kustannusten laskemisen ja keskittämisen sekä niiden rahoittamiseksi tarvittavien maksujen keräämisen sähköntoimittajilta.

| (150) | Lisäksi vuoden 2000 EEG-laissa ei otettu kantaa siihen, pitäisikö myös sähkönkuluttajien osallistua EEG-sähkön tuottamisesta aiheutuvien kustannusten maksamiseen. Kyseinen päätös jätettiin toimivaltaiselle sääntelyviranomaiselle, jolla oli tuolloin vielä valtuudet säännellä loppukuluttajien sähköstä maksamia hintoja. Vuoden 2012 EEG-laissa nimenomaisesti säädetään, että sähköntoimittajat voivat siirtää kustannuksia asiakkailleen, ja ne kaikki myös tekevät niin. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi vuoden 2000 EEG-laissa ei otettu kantaa siihen, pitäisikö myös sähkönkuluttajien osallistua EEG-sähkön tuottamisesta aiheutuvien kustannusten maksamiseen. Kyseinen päätös jätettiin toimivaltaiselle sääntelyviranomaiselle, jolla oli tuolloin vielä valtuudet säännellä loppukuluttajien sähköstä maksamia hintoja. Vuoden 2012 EEG-laissa nimenomaisesti säädetään, että sähköntoimittajat voivat siirtää kustannuksia asiakkailleen, ja ne kaikki myös tekevät niin.

| (151) | Lisäksi liittovaltion verkkovirastolle, jolla ei vuoden 2000 EEG-laissa osoitettu tehtäviä, on annettu valtuudet valvoa kyseisiä rahavirtoja ja vuoden 2012 EEG-lain noudattamista, erityisesti kuluttajien suojelemiseksi. Myöskään BAFA:lle ei osoitettu tehtäviä vuoden 2000 EEG-laissa. Vuoden 2012 EEG-lain mukaan se päättää alennuksen myöntämisestä tietyille yrityksille laissa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(151)

Lisäksi liittovaltion verkkovirastolle, jolla ei vuoden 2000 EEG-laissa osoitettu tehtäviä, on annettu valtuudet valvoa kyseisiä rahavirtoja ja vuoden 2012 EEG-lain noudattamista, erityisesti kuluttajien suojelemiseksi. Myöskään BAFA:lle ei osoitettu tehtäviä vuoden 2000 EEG-laissa. Vuoden 2012 EEG-lain mukaan se päättää alennuksen myöntämisestä tietyille yrityksille laissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

7.2.2   Erityiskorvaussääntö (Besondere Ausgleichsregelung)

Erityiskorvaussääntö (Besondere Ausgleichsregelung)

| (152) | Sähkönkuluttajien osallistumisesta kustannusten jakamiseen seuraa loogisesti, että energiaintensiivisille yrityksille myönnetään alennus lisämaksusta. Vuoden 2012 EEG-lain mukaan BAFA, jolla ei ollut erityistä tehtävää vuoden 2000 EEG-lain mukaan, vahvistaa hallinnollisilla päätöksillä, että energiaintensiiviset yritykset täyttävät erityiskorvaussäännön mukaiset edellytykset. Jotkin asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että pelkästään se seikka, että osa sähkön kuluttajista hyötyy lisämaksun ylärajasta, ei voi vaikuttaa niiden maksamien varojen yksityiseen luonteeseen. Komissio kuitenkin katsoo, että erityiskorvaussäännön olemassaolo on lisätodiste siitä, että vuoden 2012 EEG-laki ei enää perustu yksityisillä varoilla täytettäviin ostovelvoitteisiin vaan valtion organisoimaan ja valvomaan kattavaan kustannusten kohdentamisjärjestelmään, jossa otetaan tietyiltä osin huomioon niiden oikeudenmukainen jako. |
| --- | --- |

(152)

Sähkönkuluttajien osallistumisesta kustannusten jakamiseen seuraa loogisesti, että energiaintensiivisille yrityksille myönnetään alennus lisämaksusta. Vuoden 2012 EEG-lain mukaan BAFA, jolla ei ollut erityistä tehtävää vuoden 2000 EEG-lain mukaan, vahvistaa hallinnollisilla päätöksillä, että energiaintensiiviset yritykset täyttävät erityiskorvaussäännön mukaiset edellytykset. Jotkin asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että pelkästään se seikka, että osa sähkön kuluttajista hyötyy lisämaksun ylärajasta, ei voi vaikuttaa niiden maksamien varojen yksityiseen luonteeseen. Komissio kuitenkin katsoo, että erityiskorvaussäännön olemassaolo on lisätodiste siitä, että vuoden 2012 EEG-laki ei enää perustu yksityisillä varoilla täytettäviin ostovelvoitteisiin vaan valtion organisoimaan ja valvomaan kattavaan kustannusten kohdentamisjärjestelmään, jossa otetaan tietyiltä osin huomioon niiden oikeudenmukainen jako.

| (153) | Vuoden 2000 ja vuoden 2012 EEG-lakien lukuisat erot esitetään tiivistetysti seuraavassa taulukossa. Ne osoittavat, että vuoden 2012 EEG-laki muodostaa kokonaan uuden järjestelmän.







  Ominaisuus | Vuoden 2000 EEG-laki | Vuoden 2012 EEG-laki |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisämaksun siirtäminen. | Eri toimijoiden peräkkäiset velvoitteet ostaa EEG-sähköä. | Kustannusten siirtäminen on irrotettu EEG-sähkön siirrosta. |
| Tasoitusmekanismi kolmannella tasolla. | Kustannusten tasoitus on yhdistetty EEG-sähkön ostamiseen. | EEG-sähkön spot-markkinoilla myynnistä johtuvien kustannusten tasoitus. |
| Loppukuluttajat joutuvat kattamaan kustannukset, mutta osa niistä hyötyy lisämaksun ylärajasta. | Asiasta ei ole säädetty. | Erityiskorvaussääntö: energiaintensiiviset yritykset voivat hakea lisämaksun alennusta. |
| Liittovaltion verkkoviraston rooli. | Ei ole. | Lisämaksun määrittämisen ja lisämaksua koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta. |
| BAFA:n tehtävä. | Ei ole. | Vahvistaa lisämaksun alennuksen. |
| Lisämaksun suuruus. | 0,2 snt/kWh (vuonna 2000). | 6,24 snt/kWh (vuonna 2014). |
| EEG-sähkön syöttö. | Alle 1 miljardi euroa (vuonna 2000). | Yli 20 miljardia euroa (vuonna 2013). |

(153)

Vuoden 2000 ja vuoden 2012 EEG-lakien lukuisat erot esitetään tiivistetysti seuraavassa taulukossa. Ne osoittavat, että vuoden 2012 EEG-laki muodostaa kokonaan uuden järjestelmän.

Ominaisuus

Vuoden 2000 EEG-laki

Vuoden 2012 EEG-laki

Lisämaksun siirtäminen.

Eri toimijoiden peräkkäiset velvoitteet ostaa EEG-sähköä.

Kustannusten siirtäminen on irrotettu EEG-sähkön siirrosta.

Tasoitusmekanismi kolmannella tasolla.

Kustannusten tasoitus on yhdistetty EEG-sähkön ostamiseen.

EEG-sähkön spot-markkinoilla myynnistä johtuvien kustannusten tasoitus.

Loppukuluttajat joutuvat kattamaan kustannukset, mutta osa niistä hyötyy lisämaksun ylärajasta.

Asiasta ei ole säädetty.

Erityiskorvaussääntö: energiaintensiiviset yritykset voivat hakea lisämaksun alennusta.

Liittovaltion verkkoviraston rooli.

Ei ole.

Lisämaksun määrittämisen ja lisämaksua koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta.

BAFA:n tehtävä.

Ei ole.

Vahvistaa lisämaksun alennuksen.

Lisämaksun suuruus.

0,2 snt/kWh (vuonna 2000).

6,24 snt/kWh (vuonna 2014).

EEG-sähkön syöttö.

Alle 1 miljardi euroa (vuonna 2000).

Yli 20 miljardia euroa (vuonna 2013).

| (154) | Kun otetaan huomioon, että vuoden 2012 EEG-lakia sovelletaan ainoastaan EEG-lisämaksusta vuosilta 2013 ja 2014 myönnettyihin alennuksiin, valtiontukea sisältyy ainoastaan kyseisinä vuosina myönnettyihin alennuksiin (76). |
| --- | --- |

(154)

Kun otetaan huomioon, että vuoden 2012 EEG-lakia sovelletaan ainoastaan EEG-lisämaksusta vuosilta 2013 ja 2014 myönnettyihin alennuksiin, valtiontukea sisältyy ainoastaan kyseisinä vuosina myönnettyihin alennuksiin (76).

76

7.3   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (155) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävän valtiontuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Se kuitenkin epäili, voidaanko kyseisen tuen myöntämistä arvioida erillään sen rahoitusmekanismista eli EEG-lisämaksusta. Lisäksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että EEG-lisämaksu rikkoo perussopimuksen 30 tai 110 artiklaa. |
| --- | --- |

(155)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävän valtiontuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Se kuitenkin epäili, voidaanko kyseisen tuen myöntämistä arvioida erillään sen rahoitusmekanismista eli EEG-lisämaksusta. Lisäksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että EEG-lisämaksu rikkoo perussopimuksen 30 tai 110 artiklaa.

| (156) | Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös sitä, voitiinko erityiskorvaussäännön katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(156)

Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös sitä, voitiinko erityiskorvaussäännön katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella.

7.3.1   Oikeusperusta ja soveltamisala arvioitaessa erityiskorvaussäännön soveltuvuutta sisämarkkinoille

Oikeusperusta ja soveltamisala arvioitaessa erityiskorvaussäännön soveltuvuutta sisämarkkinoille

| (157) | Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi koskee ainoastaan uutta tukea, joka on myönnetty vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti. Vuonna 2012 suoritettujen alennettujen EEG-lisämaksujen oikeusperusta oli hallinnollinen säädös, jonka BAFA antoi vuoden 2011 lopussa. Tämän vuoksi niihin sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (77) 1 artiklan b alakohdan ii alakohtaa. |
| --- | --- |

(157)

Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi koskee ainoastaan uutta tukea, joka on myönnetty vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti. Vuonna 2012 suoritettujen alennettujen EEG-lisämaksujen oikeusperusta oli hallinnollinen säädös, jonka BAFA antoi vuoden 2011 lopussa. Tämän vuoksi niihin sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (77) 1 artiklan b alakohdan ii alakohtaa.

77

| (158) | Tämä päätös ei koske rautatieyritysten suorittamia alennettuja EEG-lisämaksuja. Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida vuoden 2012 EEG-lain 42 §:ää erillisessä menettelyssä. |
| --- | --- |

(158)

Tämä päätös ei koske rautatieyritysten suorittamia alennettuja EEG-lisämaksuja. Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida vuoden 2012 EEG-lain 42 §:ää erillisessä menettelyssä.

| (159) | Komissio on arvioinut erityiskorvaussäännön soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 ja 3.7.3 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

(159)

Komissio on arvioinut erityiskorvaussäännön soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 ja 3.7.3 jakson mukaisesti.

| (160) | Komissio on soveltanut vuoden 2014 suuntaviivoja 1 päivästä heinäkuuta 2014. Kyseiset suuntaviivat sisältävät aineelliset säännöt, joiden mukaisesti arvioidaan alennuksia maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemista, mukaan lukien alennukset, jotka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 (248 kohta). Tarkasteltavana olevaa valtiontukea on tämän vuoksi arvioitava vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(160)

Komissio on soveltanut vuoden 2014 suuntaviivoja 1 päivästä heinäkuuta 2014. Kyseiset suuntaviivat sisältävät aineelliset säännöt, joiden mukaisesti arvioidaan alennuksia maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemista, mukaan lukien alennukset, jotka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 (248 kohta). Tarkasteltavana olevaa valtiontukea on tämän vuoksi arvioitava vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella.

| (161) | Oikeuskäytännön mukaan valtiontukien alalla komission hyväksymät puitteet ja tiedonannot sitovat komissiota edellyttäen, ettei niillä poiketa perussopimuksen määräyksistä ja että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne (78). Saksa hyväksyi vuoden 2014 suuntaviivat 31 päivänä heinäkuuta 2014. Yksikään asianosaisista ei ole väittänyt, että suuntaviivat poikkeavat perussopimuksen määräyksistä. |
| --- | --- |

(161)

Oikeuskäytännön mukaan valtiontukien alalla komission hyväksymät puitteet ja tiedonannot sitovat komissiota edellyttäen, ettei niillä poiketa perussopimuksen määräyksistä ja että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne (78). Saksa hyväksyi vuoden 2014 suuntaviivat 31 päivänä heinäkuuta 2014. Yksikään asianosaisista ei ole väittänyt, että suuntaviivat poikkeavat perussopimuksen määräyksistä.

78

| (162) | Asianomaiset osapuolet ovat kuitenkin kiistäneet 248 kohdan laillisuuden. Ne katsovat, että vuoden 2014 suuntaviivojen soveltaminen tukiin, jotka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014, loukkaa useita unionin oikeuden yleisiä periaatteita eli oikeusvarmuuden periaatetta ja haitallisten toimenpiteiden taannehtivuuskiellon periaatetta (79) sekä periaatetta, jonka mukaan valtiontukia olisi arvioitava niiden sääntöjen perusteella, joita sovellettiin tukiohjelman käyttöönottohetkellä. |
| --- | --- |

(162)

Asianomaiset osapuolet ovat kuitenkin kiistäneet 248 kohdan laillisuuden. Ne katsovat, että vuoden 2014 suuntaviivojen soveltaminen tukiin, jotka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014, loukkaa useita unionin oikeuden yleisiä periaatteita eli oikeusvarmuuden periaatetta ja haitallisten toimenpiteiden taannehtivuuskiellon periaatetta (79) sekä periaatetta, jonka mukaan valtiontukia olisi arvioitava niiden sääntöjen perusteella, joita sovellettiin tukiohjelman käyttöönottohetkellä.

79

| (163) | Asianomaiset osapuolet kuitenkin erehtyvät, kun ne katsovat, että 248 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetaan taannehtivaa soveltamista. Oikeuskäytännön mukaan unionin oikeudessa erotetaan toisistaan uuden säännön välitön soveltaminen meneillään olevan tilanteen tuleviin vaikutuksiin (80) ja uuden säännön taannehtiva soveltaminen sellaiseen tilanteeseen, joka oli tullut lopulliseksi ennen sen voimaantuloa (tätä kutsutaan myös olemassa olevaksi tilanteeksi) (81). Unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimijoilla ei voi olla luottamuksensuojaa ennen kuin toimielimet ovat antaneet hallinnollisen menettelyn päättävän säädöksen, josta on tullut lopullinen (82). |
| --- | --- |

(163)

Asianomaiset osapuolet kuitenkin erehtyvät, kun ne katsovat, että 248 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetaan taannehtivaa soveltamista. Oikeuskäytännön mukaan unionin oikeudessa erotetaan toisistaan uuden säännön välitön soveltaminen meneillään olevan tilanteen tuleviin vaikutuksiin (80) ja uuden säännön taannehtiva soveltaminen sellaiseen tilanteeseen, joka oli tullut lopulliseksi ennen sen voimaantuloa (tätä kutsutaan myös olemassa olevaksi tilanteeksi) (81). Unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimijoilla ei voi olla luottamuksensuojaa ennen kuin toimielimet ovat antaneet hallinnollisen menettelyn päättävän säädöksen, josta on tullut lopullinen (82).

80

81

82

| (164) | Kuten unionin tuomioistuin on todennut, sääntöjenvastainen valtiontuki on meneillään oleva tilanne. Lainsäädännön ajallista soveltamista koskevien sääntöjen mukaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien uusien sääntöjen välitön soveltaminen sääntöjenvastaiseen tukeen ei ole uusien sääntöjen taannehtivaa soveltamista (83). |
| --- | --- |

(164)

Kuten unionin tuomioistuin on todennut, sääntöjenvastainen valtiontuki on meneillään oleva tilanne. Lainsäädännön ajallista soveltamista koskevien sääntöjen mukaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien uusien sääntöjen välitön soveltaminen sääntöjenvastaiseen tukeen ei ole uusien sääntöjen taannehtivaa soveltamista (83).

83

| (165) | Tästä syystä komission on arvioitava erityiskorvaussääntöä vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella. Sillä ei ole harkintavaltaa, jonka perusteella se voisi arvioinnissaan poiketa kyseisistä suuntaviivoista. Koska menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen 1 päivää heinäkuuta 2014, komissio kehotti Saksaa ja asianomaisia osapuolia toimittamaan huomautuksensa vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisesta nyt käsiteltävänä olevaan asiaan. |
| --- | --- |

(165)

Tästä syystä komission on arvioitava erityiskorvaussääntöä vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella. Sillä ei ole harkintavaltaa, jonka perusteella se voisi arvioinnissaan poiketa kyseisistä suuntaviivoista. Koska menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen 1 päivää heinäkuuta 2014, komissio kehotti Saksaa ja asianomaisia osapuolia toimittamaan huomautuksensa vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisesta nyt käsiteltävänä olevaan asiaan.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7.3.1.1   Saksan ja asianomaisten osapuolten huomautukset

Saksan ja asianomaisten osapuolten huomautukset

| (166) | Useat asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että vuoden 2014 suuntaviivoja ei pitäisi soveltaa määrältään rajoitettuihin EEG-lisämaksuihin, vaan komission olisi tutkittava tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(166)

Useat asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että vuoden 2014 suuntaviivoja ei pitäisi soveltaa määrältään rajoitettuihin EEG-lisämaksuihin, vaan komission olisi tutkittava tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan perusteella.

| (167) | Nämä osapuolet ensinnäkin esittävät, että EEG-lisämaksusta myönnettävät alennukset voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, koska ne edistävät Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamista (uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen, kuten direktiivissä 2009/28/EY edellytetään). Jos näin ei kuitenkaan ole, niiden tavoitteena voitaisiin katsoa olevan Saksan taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen (teollisuuden taantuminen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurten kustannusten vuoksi). |
| --- | --- |

(167)

Nämä osapuolet ensinnäkin esittävät, että EEG-lisämaksusta myönnettävät alennukset voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, koska ne edistävät Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamista (uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen, kuten direktiivissä 2009/28/EY edellytetään). Jos näin ei kuitenkaan ole, niiden tavoitteena voitaisiin katsoa olevan Saksan taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen (teollisuuden taantuminen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurten kustannusten vuoksi).

| (168) | Asianomaiset osapuolet väittävät niin ikään, että vähennyksiä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvina perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että niiden tavoitteena on uusiutuvien energialähteiden kehittäminen ja samalla hiilivuodon estäminen ja teollisen perustan säilyttäminen unionissa. Tältä osin asianomaiset osapuolet väittävät, että erityiskorvaussääntö on asianmukainen väline, jolla sovitetaan yhteen tämän monitahoisen tavoitteen eri näkökohdat. Ne toteavat lisäksi, että tämä väline on oikeasuhteinen, koska erityiskorvaussäännöstä hyötyvät yritykset osallistuvat edelleen rahoittamiseen. Ne myös katsovat, että toimenpide on oikeasuhteinen sillä perusteella, että sähköverot ja EEG-lisämaksu ovat olennaisilta osin samankaltaisia (molemmat ovat sähkön kulutuksesta perittäviä maksuja) ja että unionin määrittämä neuvoston direktiivin 2003/96/EY (84) liitteessä I olevassa taulukossa C esitetty yritysten kuluttamaan sähköön sovellettava vähimmäisverokanta on 0,05 snt/kWh, toisin sanoen sama kuin EEG-lisämaksun vähimmäismäärä. Asianomaiset osapuolet väittävät vielä, että vuoden 2012 EEG-laki ei vääristä kilpailua tai kauppaa, koska se ei täysin kumoa kilpailun vääristymistä, jonka aiheuttaa saksalaisilta yrityksiltä perittävä EEG-lisämaksu, joka on suurempi kuin muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten maksamat vastaavat verot tai maksut. |
| --- | --- |

(168)

Asianomaiset osapuolet väittävät niin ikään, että vähennyksiä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvina perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että niiden tavoitteena on uusiutuvien energialähteiden kehittäminen ja samalla hiilivuodon estäminen ja teollisen perustan säilyttäminen unionissa. Tältä osin asianomaiset osapuolet väittävät, että erityiskorvaussääntö on asianmukainen väline, jolla sovitetaan yhteen tämän monitahoisen tavoitteen eri näkökohdat. Ne toteavat lisäksi, että tämä väline on oikeasuhteinen, koska erityiskorvaussäännöstä hyötyvät yritykset osallistuvat edelleen rahoittamiseen. Ne myös katsovat, että toimenpide on oikeasuhteinen sillä perusteella, että sähköverot ja EEG-lisämaksu ovat olennaisilta osin samankaltaisia (molemmat ovat sähkön kulutuksesta perittäviä maksuja) ja että unionin määrittämä neuvoston direktiivin 2003/96/EY (84) liitteessä I olevassa taulukossa C esitetty yritysten kuluttamaan sähköön sovellettava vähimmäisverokanta on 0,05 snt/kWh, toisin sanoen sama kuin EEG-lisämaksun vähimmäismäärä. Asianomaiset osapuolet väittävät vielä, että vuoden 2012 EEG-laki ei vääristä kilpailua tai kauppaa, koska se ei täysin kumoa kilpailun vääristymistä, jonka aiheuttaa saksalaisilta yrityksiltä perittävä EEG-lisämaksu, joka on suurempi kuin muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten maksamat vastaavat verot tai maksut.

84

| (169) | Saksa esitti vastaavat perustelut perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan soveltamisesta vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen. |
| --- | --- |

(169)

Saksa esitti vastaavat perustelut perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan soveltamisesta vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen.

| (170) | Toiseksi asianomaiset osapuolet katsovat, että komissio ei voi tutkia alennuksia erikseen käyttäen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa eri oikeusperustaa kuin mitä se käytti arvioidessaan EEG-sähkön tukemista. Sen sijaan komission olisi pitänyt arvioida (ja hyväksyä) alennukset, jotka ovat osa rahoitusta, yhdessä uusiutuvien energialähteiden tukemisen kanssa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Tätä perustellaan viittauksella unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan komission on otettava huomioon tuen rahoitustapa silloin, kun se kuuluu olennaisesti toimenpiteeseen (85). |
| --- | --- |

(170)

Toiseksi asianomaiset osapuolet katsovat, että komissio ei voi tutkia alennuksia erikseen käyttäen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa eri oikeusperustaa kuin mitä se käytti arvioidessaan EEG-sähkön tukemista. Sen sijaan komission olisi pitänyt arvioida (ja hyväksyä) alennukset, jotka ovat osa rahoitusta, yhdessä uusiutuvien energialähteiden tukemisen kanssa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Tätä perustellaan viittauksella unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan komission on otettava huomioon tuen rahoitustapa silloin, kun se kuuluu olennaisesti toimenpiteeseen (85).

85

| (171) | Kolmanneksi asianomaiset osapuolet väittävät, että vaikka vuoden 2014 suuntaviivoja sovellettaisiin, suuntaviivojen 248 ja 250 kohdan mukaisesti niitä voidaan soveltaa taannehtivasti ainoastaan sääntöjenvastaiseen tukeen, mutta ei voimassa olevaan tukeen. Vaikka määrältään rajoitettujen EEG-lisämaksujen katsottaisiin olevan valtiontukea (mikä on kiistetty), ne olisi kuitenkin katsottava voimassa olevaksi tueksi, koska komissio on epäsuorasti hyväksynyt ne asiassa NN 27/00 (86). |
| --- | --- |

(171)

Kolmanneksi asianomaiset osapuolet väittävät, että vaikka vuoden 2014 suuntaviivoja sovellettaisiin, suuntaviivojen 248 ja 250 kohdan mukaisesti niitä voidaan soveltaa taannehtivasti ainoastaan sääntöjenvastaiseen tukeen, mutta ei voimassa olevaan tukeen. Vaikka määrältään rajoitettujen EEG-lisämaksujen katsottaisiin olevan valtiontukea (mikä on kiistetty), ne olisi kuitenkin katsottava voimassa olevaksi tueksi, koska komissio on epäsuorasti hyväksynyt ne asiassa NN 27/00 (86).

86

| (172) | Neljänneksi asianomaiset osapuolet väittävät, että vuoden 2014 suuntaviivoja, erityisesti 3.7.3 jaksossa käsiteltäviä mukauttamissuunnitelmien sääntöjä, olisi tulkittava siten, että turvataan tuensaajien luottamuksensuoja: toisin sanoen asteittaisen mukauttamisen olisi oltava vuosina 2013 ja 2014 riittävän pieni, että siihen ei sisälly takaisinperintää. Tällainen luottamuksensuoja on kyseisten osapuolten mukaan syntynyt komission päätöksestä asiassa NN 27/00. |
| --- | --- |

(172)

Neljänneksi asianomaiset osapuolet väittävät, että vuoden 2014 suuntaviivoja, erityisesti 3.7.3 jaksossa käsiteltäviä mukauttamissuunnitelmien sääntöjä, olisi tulkittava siten, että turvataan tuensaajien luottamuksensuoja: toisin sanoen asteittaisen mukauttamisen olisi oltava vuosina 2013 ja 2014 riittävän pieni, että siihen ei sisälly takaisinperintää. Tällainen luottamuksensuoja on kyseisten osapuolten mukaan syntynyt komission päätöksestä asiassa NN 27/00.

7.3.1.2   Arviointi

Arviointi

| (173) | Nämä perustelut eivät muuta tämän päätöksen johdanto-osan 157–165 kappaleessa esitettyä arviota vuoden 2014 suuntaviivojen sovellettavuudesta. |
| --- | --- |

(173)

Nämä perustelut eivät muuta tämän päätöksen johdanto-osan 157–165 kappaleessa esitettyä arviota vuoden 2014 suuntaviivojen sovellettavuudesta.

| (174) | Ensinnäkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisen osalta vuoden 2014 suuntaviivojen 10 kohdassa todetaan, että ”näissä suuntaviivoissa komissio vahvistaa edellytykset, joiden täyttyessä energia- ja ympäristötukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla”. Unionin tuomioistuimen mukaan ”komissio voi hyväksyä harkintavaltansa käyttämiseksi toimintaohjeita suuntaviivojen kaltaisten säännösten muodossa, jos nämä säännökset sisältävät ohjeellisia sääntöjä kyseisen toimielimen toimintaa varten eivätkä ne ole perustamissopimuksen vastaisia” (87). Komissio on sitoutunut noudattamaan vuoden 2014 suuntaviivoja, koska niissä vahvistetaan etukäteen yleisesti ja avoimesti perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta koskevat sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset. |
| --- | --- |

(174)

Ensinnäkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisen osalta vuoden 2014 suuntaviivojen 10 kohdassa todetaan, että ”näissä suuntaviivoissa komissio vahvistaa edellytykset, joiden täyttyessä energia- ja ympäristötukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla”. Unionin tuomioistuimen mukaan ”komissio voi hyväksyä harkintavaltansa käyttämiseksi toimintaohjeita suuntaviivojen kaltaisten säännösten muodossa, jos nämä säännökset sisältävät ohjeellisia sääntöjä kyseisen toimielimen toimintaa varten eivätkä ne ole perustamissopimuksen vastaisia” (87). Komissio on sitoutunut noudattamaan vuoden 2014 suuntaviivoja, koska niissä vahvistetaan etukäteen yleisesti ja avoimesti perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta koskevat sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset.

87

| (175) | Sähkön verotusta koskevia sääntöjä ei ole mahdollista soveltaa analogisesti, koska vuoden 2014 suuntaviivoihin sisältyvät kaikki säännöt, joiden mukaisesti arvioidaan EEG-lisämaksusta myönnettäviä alennuksia. |
| --- | --- |

(175)

Sähkön verotusta koskevia sääntöjä ei ole mahdollista soveltaa analogisesti, koska vuoden 2014 suuntaviivoihin sisältyvät kaikki säännöt, joiden mukaisesti arvioidaan EEG-lisämaksusta myönnettäviä alennuksia.

| (176) | Siltä osin kuin on kyse perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisista poikkeuksista, vuoden 2014 suuntaviivat eivät sisällä kriteerejä sille, miten komissio käyttää harkintavaltaansa 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisen yhteydessä. Pitää paikkansa, että komissio on antanut tiedonannon ”Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet” (88), jota sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014. Kuitenkin kyseisen tiedonannon 52 kohdan mukaan: ”komissio soveltaa ilmoittamattomaan tukeen tätä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty sen voimaantulon jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana”. Tämä tarkoittaa sitä, että tiedonannossa vahvistettuja kriteereitä ei voida soveltaa lisämaksun alennuksiin, joita käsitellään tässä päätöksessä. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2008 suuntaviivoissa (89) vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

(176)

Siltä osin kuin on kyse perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisista poikkeuksista, vuoden 2014 suuntaviivat eivät sisällä kriteerejä sille, miten komissio käyttää harkintavaltaansa 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisen yhteydessä. Pitää paikkansa, että komissio on antanut tiedonannon ”Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet” (88), jota sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014. Kuitenkin kyseisen tiedonannon 52 kohdan mukaan: ”komissio soveltaa ilmoittamattomaan tukeen tätä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty sen voimaantulon jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana”. Tämä tarkoittaa sitä, että tiedonannossa vahvistettuja kriteereitä ei voida soveltaa lisämaksun alennuksiin, joita käsitellään tässä päätöksessä. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2008 suuntaviivoissa (89) vahvistettuja sääntöjä.

88

89

| (177) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko erityiskorvaussäännön katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja vuoden 2008 suuntaviivojen 147–150 kohdan mukaisesti. Epäilyjä herätti erityisesti se, että alennukset eivät näyttäneet liittyvän hankkeeseen eivätkä etenkään sellaiseen hankkeeseen, jonka ”toteuttamisehdot on määritelty selkeästi”. Lisäksi oli joka tapauksessa kyseenalaista, voitaisiinko tällainen hanke katsoa ”Euroopan yhteistä etua koskevaksi”, jolloin myönnetty etu ulottuisi koskemaan koko unionia. Kyseenalaista oli myös se, liittyykö kyseiseen tukeen eli EEG-lisämaksusta myönnettäviin alennuksiin ”hankkeen toteuttamiseen kannustavaa vaikutusta” (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 211 ja 212 kappale). |
| --- | --- |

(177)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko erityiskorvaussäännön katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja vuoden 2008 suuntaviivojen 147–150 kohdan mukaisesti. Epäilyjä herätti erityisesti se, että alennukset eivät näyttäneet liittyvän hankkeeseen eivätkä etenkään sellaiseen hankkeeseen, jonka ”toteuttamisehdot on määritelty selkeästi”. Lisäksi oli joka tapauksessa kyseenalaista, voitaisiinko tällainen hanke katsoa ”Euroopan yhteistä etua koskevaksi”, jolloin myönnetty etu ulottuisi koskemaan koko unionia. Kyseenalaista oli myös se, liittyykö kyseiseen tukeen eli EEG-lisämaksusta myönnettäviin alennuksiin ”hankkeen toteuttamiseen kannustavaa vaikutusta” (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 211 ja 212 kappale).

| (178) | Komissiolla on edelleen samat epäilykset. Saksa väittää, että uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamisen ja teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämisen on katsottava muodostavan yhden tai jopa useamman Euroopan yhteistä etua koskevan hankkeen. Saksa viittaa komission Eurooppa 2020 -strategiaan, jossa ”resurssitehokkaamman, vihreämmän ja kilpailukykyisemmän talouden edistäminen” nimetään yhdeksi prioriteetiksi (90). Vaikka uusiutuvien energialähteiden kehittäminen ja kilpailukyvyn edistäminen ovat tärkeitä poliittisia tavoitteita, niitä ei voida kirjaimellisesti pitää erityisinä hankkeina. Vielä vähemmän tällaisia hankkeita voidaan määritellä niiden täytäntöönpanon osalta, mukaan lukien niiden osallistujat, tavoitteet ja vaikutukset, kuten vuoden 2008 suuntaviivojen 147 kohdan a alakohdassa edellytetään. Jos käsitettä ’Euroopan yhteistä etua koskevat hankkeet’ tulkittaisiin siten, että pelkät poliittiset tavoitteet olisi katsottava sellaisiksi hankkeiksi, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen venytettäisiin sen sanamuotoa laajemmaksi, ja tuen myöntämistä yksittäiselle hyvin määritellylle hankkeelle koskeva vaatimus menettäisi merkityksensä. Tämä olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan ”poikkeuksia yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia, on tulkittava suppeasti” (91). |
| --- | --- |

(178)

Komissiolla on edelleen samat epäilykset. Saksa väittää, että uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamisen ja teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämisen on katsottava muodostavan yhden tai jopa useamman Euroopan yhteistä etua koskevan hankkeen. Saksa viittaa komission Eurooppa 2020 -strategiaan, jossa ”resurssitehokkaamman, vihreämmän ja kilpailukykyisemmän talouden edistäminen” nimetään yhdeksi prioriteetiksi (90). Vaikka uusiutuvien energialähteiden kehittäminen ja kilpailukyvyn edistäminen ovat tärkeitä poliittisia tavoitteita, niitä ei voida kirjaimellisesti pitää erityisinä hankkeina. Vielä vähemmän tällaisia hankkeita voidaan määritellä niiden täytäntöönpanon osalta, mukaan lukien niiden osallistujat, tavoitteet ja vaikutukset, kuten vuoden 2008 suuntaviivojen 147 kohdan a alakohdassa edellytetään. Jos käsitettä ’Euroopan yhteistä etua koskevat hankkeet’ tulkittaisiin siten, että pelkät poliittiset tavoitteet olisi katsottava sellaisiksi hankkeiksi, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen venytettäisiin sen sanamuotoa laajemmaksi, ja tuen myöntämistä yksittäiselle hyvin määritellylle hankkeelle koskeva vaatimus menettäisi merkityksensä. Tämä olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan ”poikkeuksia yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia, on tulkittava suppeasti” (91).

90

hankkeina

91

| (179) | Vielä tärkeämpää on, kuten yleinen tuomioistuin on todennut asiassa Hotel Cipriani ”, että tukitoimenpiteelle voidaan myöntää [perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa] tarkoitettu poikkeus ainoastaan, jos se ei anna etuja lähinnä vain yhden jäsenvaltion talouden toimijoille vaan koko yhteisölle”. Tämä edellytys ei täyty silloin, kun kansallisen tukiohjelman tarkoituksena on vain parantaa kyseisten yritysten kilpailukykyä (92). Erityiskorvaussäännön tavoitteena on ainoastaan vähentää energiaintensiivisten yritysten kustannuksia Saksassa ja näin parantaa niiden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(179)

Vielä tärkeämpää on, kuten yleinen tuomioistuin on todennut asiassa Hotel Cipriani ”, että tukitoimenpiteelle voidaan myöntää [perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa] tarkoitettu poikkeus ainoastaan, jos se ei anna etuja lähinnä vain yhden jäsenvaltion talouden toimijoille vaan koko yhteisölle”. Tämä edellytys ei täyty silloin, kun kansallisen tukiohjelman tarkoituksena on vain parantaa kyseisten yritysten kilpailukykyä (92). Erityiskorvaussäännön tavoitteena on ainoastaan vähentää energiaintensiivisten yritysten kustannuksia Saksassa ja näin parantaa niiden kilpailukykyä.

92

| (180) | Kun otetaan huomioon, että on tulkittava suppeasti poikkeuksia johdanto-osan 178 kappaleessa mainitusta yleisperiaatteesta, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, pelkästään sitä seikkaa, että useiden teollisten käyttäjien sähkökustannukset kasvavat, ei voida pitää asianomaisen jäsenvaltion taloudessa olevana vakavana häiriönä. |
| --- | --- |

(180)

Kun otetaan huomioon, että on tulkittava suppeasti poikkeuksia johdanto-osan 178 kappaleessa mainitusta yleisperiaatteesta, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, pelkästään sitä seikkaa, että useiden teollisten käyttäjien sähkökustannukset kasvavat, ei voida pitää asianomaisen jäsenvaltion taloudessa olevana vakavana häiriönä.

| (181) | Tämän vuoksi komissio ei olisi voinut hyväksyä erityiskorvaussääntöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(181)

Tämän vuoksi komissio ei olisi voinut hyväksyä erityiskorvaussääntöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| (182) | Edellä johdanto-osan 170 kappaleessa tiivistetysti esitetyn väitteen osalta komissio toteaa, että energiaintensiivisille yrityksille EEG-lisämaksun alennuksina myönnetty tuki on selkeästi erotettavissa uusiutuvalle energialle myönnetystä tuesta. Tukea saavat uusiutuvan energian tuottajat ovat erilainen ryhmä kuin EEG-lisämaksun alennuksesta hyötyvät yritykset. On lisäksi todettava, että alennuksilla ei välittömästi rahoiteta uusiutuvan energian tukemista, vaan ne ovat tosiasiassa ristiriidassa kyseisen tavoitteen kanssa, koska niiden välittömänä vaikutuksena uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon rahoittamiseen käytettävissä olevat tulot vähenevät. Tästä on osoituksena se, että kaikkien etuoikeuden ulkopuolelle jäävien käyttäjien EEG-lisämaksua oli korotettava järjestelmän rahoituksen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(182)

Edellä johdanto-osan 170 kappaleessa tiivistetysti esitetyn väitteen osalta komissio toteaa, että energiaintensiivisille yrityksille EEG-lisämaksun alennuksina myönnetty tuki on selkeästi erotettavissa uusiutuvalle energialle myönnetystä tuesta. Tukea saavat uusiutuvan energian tuottajat ovat erilainen ryhmä kuin EEG-lisämaksun alennuksesta hyötyvät yritykset. On lisäksi todettava, että alennuksilla ei välittömästi rahoiteta uusiutuvan energian tukemista, vaan ne ovat tosiasiassa ristiriidassa kyseisen tavoitteen kanssa, koska niiden välittömänä vaikutuksena uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon rahoittamiseen käytettävissä olevat tulot vähenevät. Tästä on osoituksena se, että kaikkien etuoikeuden ulkopuolelle jäävien käyttäjien EEG-lisämaksua oli korotettava järjestelmän rahoituksen turvaamiseksi.

| (183) | Edellä johdanto-osan 171 kappaleessa tiivistetysti esitetystä väitteestä on todettava, että erityiskorvaussäännön on katsottava olevan sääntöjenvastaista tukea, joka kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen 248 kohdan soveltamisalaan. Kuten johdanto-osan 141 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa jo todetaan, vuoden 2012 EEG-lailla on olennaisesti muutettu tukiohjelmaa, jonka komissio hyväksyi asiassa NN 27/00 antamallaan päätöksellä. |
| --- | --- |

(183)

Edellä johdanto-osan 171 kappaleessa tiivistetysti esitetystä väitteestä on todettava, että erityiskorvaussäännön on katsottava olevan sääntöjenvastaista tukea, joka kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen 248 kohdan soveltamisalaan. Kuten johdanto-osan 141 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa jo todetaan, vuoden 2012 EEG-lailla on olennaisesti muutettu tukiohjelmaa, jonka komissio hyväksyi asiassa NN 27/00 antamallaan päätöksellä.

| (184) | Neljättä väitettä, joka koskee tuensaajien luottamuksensuojaa, käsitellään yksityiskohtaisemmin johdanto-osan 257 kappaleessa, koska se liittyy ainoastaan takaisinperintään. |
| --- | --- |

(184)

Neljättä väitettä, joka koskee tuensaajien luottamuksensuojaa, käsitellään yksityiskohtaisemmin johdanto-osan 257 kappaleessa, koska se liittyy ainoastaan takaisinperintään.

7.3.1.3   Vuoden 2008 suuntaviivojen mukainen vaihtoehtoinen arviointi

Vuoden 2008 suuntaviivojen mukainen vaihtoehtoinen arviointi

| (185) | Yleinen tuomioistuin on useaan otteeseen todennut vastoin unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, että sääntöjenvastaista tukea on arvioitava niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä. Tämän vuoksi komissio on tehnyt perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vaihtoehtoisen arvioinnin, joka perustuu vuoden 2008 suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(185)

Yleinen tuomioistuin on useaan otteeseen todennut vastoin unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, että sääntöjenvastaista tukea on arvioitava niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä. Tämän vuoksi komissio on tehnyt perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vaihtoehtoisen arvioinnin, joka perustuu vuoden 2008 suuntaviivoihin.

| (186) | Tämän arvioinnin tuloksena komission olisi pitänyt todeta erityiskorvaussäännön perusteella myönnetty toimintatuki kokonaisuudessaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi johdanto-osan 187 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjen syiden vuoksi. |
| --- | --- |

(186)

Tämän arvioinnin tuloksena komission olisi pitänyt todeta erityiskorvaussäännön perusteella myönnetty toimintatuki kokonaisuudessaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi johdanto-osan 187 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjen syiden vuoksi.

| (187) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että sen antamishetkellä ei ollut olemassa erityisiä valtiontukisääntöjä, joissa tunnustettaisiin, että vapautuksia tai alennuksia maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvien energialähteiden tukemista, voitaisiin pitää tarpeellisina yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi ja jotka näin ollen voitaisiin hyväksyä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(187)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että sen antamishetkellä ei ollut olemassa erityisiä valtiontukisääntöjä, joissa tunnustettaisiin, että vapautuksia tai alennuksia maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvien energialähteiden tukemista, voitaisiin pitää tarpeellisina yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi ja jotka näin ollen voitaisiin hyväksyä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (188) | Lisäksi komissio oli jo kieltänyt Itävallan vuonna 2011 ilmoittaman vastaavan toimintatuen (93). Tämä kielto on yhdenmukainen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan toimintatuki muuttaa kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, eikä sitä sen vuoksi voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (94). Tässä päätöksessä komissio esittää myös syyt, joiden vuoksi asiaa ei voida rinnastaa sähkön verotusta koskevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(188)

Lisäksi komissio oli jo kieltänyt Itävallan vuonna 2011 ilmoittaman vastaavan toimintatuen (93). Tämä kielto on yhdenmukainen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan toimintatuki muuttaa kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, eikä sitä sen vuoksi voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (94). Tässä päätöksessä komissio esittää myös syyt, joiden vuoksi asiaa ei voida rinnastaa sähkön verotusta koskevien sääntöjen kanssa.

93

94

| (189) | Näistä syistä komissio ei myöskään voinut hyväksyä kyseistä tukea perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden aineellisten sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(189)

Näistä syistä komissio ei myöskään voinut hyväksyä kyseistä tukea perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden aineellisten sääntöjen perusteella.

7.3.2   Kustannukset, jotka johtuvat uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiantuotannon tukemisesta

Kustannukset, jotka johtuvat uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiantuotannon tukemisesta

| (190) | Vuoden 2014 suuntaviivojen 184 kohdan mukaan alennuksia voidaan myöntää vain kustannuksiin, jotka johtuvat uusiutuvista lähteistä tuotetun energian tukemisesta. |
| --- | --- |

(190)

Vuoden 2014 suuntaviivojen 184 kohdan mukaan alennuksia voidaan myöntää vain kustannuksiin, jotka johtuvat uusiutuvista lähteistä tuotetun energian tukemisesta.

| (191) | Kuten komissio totesi vuoden 2014 EEG-lakiin liittyvässä asiassa SA.38632 (2014/N) antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’vuoden 2014 EEG-päätös’, EEG-lisämaksulla rahoitetaan myös kaivoskaasusta tuotettua sähköä. Kaivoskaasu ei ole vuoden 2014 suuntaviivojen 19 kohdan 5 alakohdassa tarkoitettu uusiutuva energialähde. Alennukset lisämaksuista, joilla rahoitetaan muiden energialähteiden tukemista, eivät kuulu vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan (95). |
| --- | --- |

(191)

Kuten komissio totesi vuoden 2014 EEG-lakiin liittyvässä asiassa SA.38632 (2014/N) antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’vuoden 2014 EEG-päätös’, EEG-lisämaksulla rahoitetaan myös kaivoskaasusta tuotettua sähköä. Kaivoskaasu ei ole vuoden 2014 suuntaviivojen 19 kohdan 5 alakohdassa tarkoitettu uusiutuva energialähde. Alennukset lisämaksuista, joilla rahoitetaan muiden energialähteiden tukemista, eivät kuulu vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan (95).

95

| (192) | Tältä osin Saksa ilmoitti ilmoitusmenettelyn yhteydessä asiassa SA.38632 (2014/N), että kaivoskaasusta tuotetun sähkön tukemisen rahoituksesta ei myönnetä alennuksia, koska vuoden 2014 EEG-lain mukaan energiaintensiivisten yritysten on maksettava täysi lisämaksu ensimmäisestä GWh:n suuruisesta kulutuksesta kussakin kulutuspaikassa. Ensimmäisen GWh:n kulutuksesta perittävästä täydestä lisämaksusta saadut tulot ovat suuremmat kuin kaivoskaasusta tuotetulle sähkölle maksettava tuki (96). |
| --- | --- |

(192)

Tältä osin Saksa ilmoitti ilmoitusmenettelyn yhteydessä asiassa SA.38632 (2014/N), että kaivoskaasusta tuotetun sähkön tukemisen rahoituksesta ei myönnetä alennuksia, koska vuoden 2014 EEG-lain mukaan energiaintensiivisten yritysten on maksettava täysi lisämaksu ensimmäisestä GWh:n suuruisesta kulutuksesta kussakin kulutuspaikassa. Ensimmäisen GWh:n kulutuksesta perittävästä täydestä lisämaksusta saadut tulot ovat suuremmat kuin kaivoskaasusta tuotetulle sähkölle maksettava tuki (96).

96

| (193) | Vuonna 2012 kaivoskaasulle myönnetyn tuen (41,4 miljoonaa euroa) osuus oli 0,25 prosenttia vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti kyseisenä vuonna myönnetystä kokonaistuesta. Ennusteet osoittavat, että kaivoskaasun määrä pysyy tulevaisuudessa todennäköisesti vakaana tai jopa kasvaa hieman (97). |
| --- | --- |

(193)

Vuonna 2012 kaivoskaasulle myönnetyn tuen (41,4 miljoonaa euroa) osuus oli 0,25 prosenttia vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti kyseisenä vuonna myönnetystä kokonaistuesta. Ennusteet osoittavat, että kaivoskaasun määrä pysyy tulevaisuudessa todennäköisesti vakaana tai jopa kasvaa hieman (97).

97

| (194) | Tämän perusteella komissio totesi, että EEG-lisämaksu, jonka vuoden 2014 lain mukaisen erityiskorvaussäännön tuensaajat maksavat ensimmäisen GWh:n kulutuksesta, ylittää jo selvästi kaivoskaasulle myönnetyn tuen määrän (98). Lisäksi komissio katsoi, että kun kerrotaan kaivoskaasulle myönnetyn EEG-tuen prosenttiosuus (0,25 %) EEG-lisämaksulla (6,24 snt/kWh vuonna 2014), tulokseksi saadaan 0,016 snt/kWh. Se alittaa vähimmäislisämaksun, joka erityiskorvausäännöstä hyötyvien oli maksettava ensimmäisen GWh:n kulutuksen jälkeen (0,05 snt/kWh) (99). |
| --- | --- |

(194)

Tämän perusteella komissio totesi, että EEG-lisämaksu, jonka vuoden 2014 lain mukaisen erityiskorvaussäännön tuensaajat maksavat ensimmäisen GWh:n kulutuksesta, ylittää jo selvästi kaivoskaasulle myönnetyn tuen määrän (98). Lisäksi komissio katsoi, että kun kerrotaan kaivoskaasulle myönnetyn EEG-tuen prosenttiosuus (0,25 %) EEG-lisämaksulla (6,24 snt/kWh vuonna 2014), tulokseksi saadaan 0,016 snt/kWh. Se alittaa vähimmäislisämaksun, joka erityiskorvausäännöstä hyötyvien oli maksettava ensimmäisen GWh:n kulutuksen jälkeen (0,05 snt/kWh) (99).

98

99

| (195) | Vuoden 2012 EEG-lakiin sisältyy kaksi vaihtoehtoista ylärajaa. Ensimmäisen vaihtoehdon (41 §:n 3 mom 1 kohta), joka on degressiivinen yläraja, mukaan tuensaajan on maksettava täysi lisämaksu ensimmäisen GWh:n kulutuksesta. Pienin lisämaksu, joka peritään 100 GWh ylittävästä kulutuksesta on 0,05 snt/kWh. Toinen vaihtoehto (41 §:n 3 mom 2 kohta) koskee yrityksiä, joilla on suurin energiaintensiteetti, ja niiltä peritään koko kulutuksesta rajoitettu lisämaksu, joka on 0,05 snt/kWh. Molemmissa tapauksissa tuensaajien maksama lisämaksu ylittää selvästi sen pienen lisämaksun, joka voitaisiin myöntää kaivoskaasun tukemiseen (0,016 snt/kWh vuonna 2014 ja vuoden 2013 EEG-lisämaksun (5,277 snt/kWh) mukaisesti 0,013 snt/kWh). |
| --- | --- |

(195)

Vuoden 2012 EEG-lakiin sisältyy kaksi vaihtoehtoista ylärajaa. Ensimmäisen vaihtoehdon (41 §:n 3 mom 1 kohta), joka on degressiivinen yläraja, mukaan tuensaajan on maksettava täysi lisämaksu ensimmäisen GWh:n kulutuksesta. Pienin lisämaksu, joka peritään 100 GWh ylittävästä kulutuksesta on 0,05 snt/kWh. Toinen vaihtoehto (41 §:n 3 mom 2 kohta) koskee yrityksiä, joilla on suurin energiaintensiteetti, ja niiltä peritään koko kulutuksesta rajoitettu lisämaksu, joka on 0,05 snt/kWh. Molemmissa tapauksissa tuensaajien maksama lisämaksu ylittää selvästi sen pienen lisämaksun, joka voitaisiin myöntää kaivoskaasun tukemiseen (0,016 snt/kWh vuonna 2014 ja vuoden 2013 EEG-lisämaksun (5,277 snt/kWh) mukaisesti 0,013 snt/kWh).

| (196) | Näin ollen vähimmäislisämaksun (0,05 snt/kWh) maksaminen vuosina 2013 ja 2014 sekä joidenkin tuensaajien velvollisuus maksaa lisämaksu ensimmäisen GWh:n kulutuksesta varmistivat sen, että energiaintensiivisille yrityksille ei myönnetty alennusta kaivoskaasusta tuotetun sähkön rahoituksesta (100). |
| --- | --- |

(196)

Näin ollen vähimmäislisämaksun (0,05 snt/kWh) maksaminen vuosina 2013 ja 2014 sekä joidenkin tuensaajien velvollisuus maksaa lisämaksu ensimmäisen GWh:n kulutuksesta varmistivat sen, että energiaintensiivisille yrityksille ei myönnetty alennusta kaivoskaasusta tuotetun sähkön rahoituksesta (100).

100

7.3.3   Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (197) | Vuoden 2014 suuntaviivojen 185 kohdan mukaan tuki olisi rajattava toimialoihin, joiden kilpailuasemaan kohdistuu riski uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien kustannusten vuoksi, koska ne käyttävät paljon sähköä ja ovat kansainvälisen kaupan kohteena. Tämän vuoksi tukea voidaan myöntää ainoastaan, jos yritys kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin. |
| --- | --- |

(197)

Vuoden 2014 suuntaviivojen 185 kohdan mukaan tuki olisi rajattava toimialoihin, joiden kilpailuasemaan kohdistuu riski uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien kustannusten vuoksi, koska ne käyttävät paljon sähköä ja ovat kansainvälisen kaupan kohteena. Tämän vuoksi tukea voidaan myöntää ainoastaan, jos yritys kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin.

| (198) | Lisäksi vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat sisällyttää yrityksen kansalliseen järjestelmäänsä, jonka nojalla myönnetään alennuksia uusiutuvien energialähteiden tukemisesta aiheutuvista kustannuksista, jos yrityksen sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia ja se kuuluu toimialalle, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, vaikka se ei kuuluisi mihinkään vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 luetelluista toimialoista. |
| --- | --- |

(198)

Lisäksi vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat sisällyttää yrityksen kansalliseen järjestelmäänsä, jonka nojalla myönnetään alennuksia uusiutuvien energialähteiden tukemisesta aiheutuvista kustannuksista, jos yrityksen sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia ja se kuuluu toimialalle, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, vaikka se ei kuuluisi mihinkään vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 luetelluista toimialoista.

| (199) | Lisäksi vuoden 2014 suuntaviivojen 187 kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot voivat asettaa muitakin tukikelpoisuuskriteerejä edellyttäen, että tukikelpoisilla toimialoilla tuensaajat valitaan objektiivisten, syrjimättömien ja avointen kriteerien perusteella ja tukea myönnetään periaatteessa samalla tavoin kaikille samalla toimialalla toimiville kilpailijoille, jos ne ovat samanlaisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(199)

Lisäksi vuoden 2014 suuntaviivojen 187 kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot voivat asettaa muitakin tukikelpoisuuskriteerejä edellyttäen, että tukikelpoisilla toimialoilla tuensaajat valitaan objektiivisten, syrjimättömien ja avointen kriteerien perusteella ja tukea myönnetään periaatteessa samalla tavoin kaikille samalla toimialalla toimiville kilpailijoille, jos ne ovat samanlaisessa tilanteessa.

| (200) | Jos tukea uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien kustannusten alentamiseksi tai niistä vapauttamiseksi on myönnetty ennen kyseisten suuntaviivojen soveltamisen alkamista yrityksille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän päätöksen johdanto-osan 197 ja 198 kappaleen nojalla, tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos se on mukauttamissuunnitelman mukainen (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta). |
| --- | --- |

(200)

Jos tukea uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien kustannusten alentamiseksi tai niistä vapauttamiseksi on myönnetty ennen kyseisten suuntaviivojen soveltamisen alkamista yrityksille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän päätöksen johdanto-osan 197 ja 198 kappaleen nojalla, tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos se on mukauttamissuunnitelman mukainen (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta).

| (201) | Saksa on ilmoittanut, että vain osa erityiskorvaussäännön tuensaajista oli vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaisesti vuosina 2013 ja 2014 oikeutettu valtiontukeen, joka myönnetään alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista. Saksa on sen vuoksi toimittanut mukautussuunnitelman (ks. liite II), jota käsitellään 7.3.5 jaksossa niiden tuensaajien osalta, jotka eivät olleet tukikelpoisia. Saksa on lisäksi todennut, että kaikki tuensaajat, jotka voisivat kuulua kansalliseen järjestelmään vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohdan perusteella, kuuluvat suuntaviivojen liitteessä 5 lueteltuihin toimialoihin. |
| --- | --- |

(201)

Saksa on ilmoittanut, että vain osa erityiskorvaussäännön tuensaajista oli vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaisesti vuosina 2013 ja 2014 oikeutettu valtiontukeen, joka myönnetään alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista. Saksa on sen vuoksi toimittanut mukautussuunnitelman (ks. liite II), jota käsitellään 7.3.5 jaksossa niiden tuensaajien osalta, jotka eivät olleet tukikelpoisia. Saksa on lisäksi todennut, että kaikki tuensaajat, jotka voisivat kuulua kansalliseen järjestelmään vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohdan perusteella, kuuluvat suuntaviivojen liitteessä 5 lueteltuihin toimialoihin.

| (202) | Laskettaessa bruttoarvonlisäystä, joka on tarpeen vuoden 2014 suuntaviivojen 185–192 kohtaa sovellettaessa ja joka on määritelty niiden liitteessä 4, vuoden 2012 EEG-laissa käytetään edeltävän tilikauden markkinahintaista bruttoarvonlisäystä ennen lisämaksun vähentämistä. Vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 olevissa 1 ja 2 kohdassa edellytetään tuotantokustannushintaisen bruttoarvonlisäyksen ja aritmeettisen keskiarvon käyttöä kolmelta viimeisimmältä vuodelta, joilta tietoja on saatavilla. Saksa selitti, että tällaisia tietoja ei ollut saatavilla, koska vuosia 2013 ja 2014 koskevien vähennysten hakemuksissa oli tietoja vain markkinahintaisesta bruttoarvonlisäyksestä viimeisimmältä tilikaudelta, jolta tietoja oli saatavissa (eli vuosilta 2011 ja 2012). Lisäksi Saksa ilmoitti, että sähkökustannuksia laskettaessa keskimääräisiä sähkön vähittäishintoja ei ollut käytettävissä kaikkien yritysten osalta etenkään korkeammissa kulutusluokissa. Sen sijaan sähkökustannusten laskenta perustuu toteutuneisiin kustannuksiin vuosina 2011 ja 2012, koska yritykset toimittivat kyseiset tiedot vähennyshakemuksissaan vuosina 2013 ja 2014. Vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 olevan 4 kohdan mukaan yrityksen sähkökustannusten määritelmä perustuu erityisesti sen oletettuun sähkönhintaan. Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli asiassa SA.38632 (2014/N) antamassaan päätöksessä, että vuoden 2014 EEG-lain mukaiset siirtymäkauden säännöt, joissa annetaan mahdollisuus käyttää viimeksi kuluneen tai kahden viimeisimmän tilikauden tuotantokustannushintaista bruttoarvonlisäystä sekä viimeksi kuluneen tilikauden toteutuneita sähkökustannuksia, olivat vuoden 2014 suuntaviivojen ja erityisesti 195 kohdan mukaisia (kyseisen päätöksen johdanto-osan 311–314 kappale). Tämä johtui siitä, että kyseisiä tietoja eli viimeksi kuluneen tilikauden tuotantokustannushintaista bruttoarvonlisäystä ja toteutuneita sähkökustannuksia on tarkoitus käyttää ainoastaan väliaikaisesti, kunnes vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 vaadittavat tiedot on kerätty. Tätä perustelua voidaan soveltaa vielä suuremmalla syyllä arvioitaessa EEG-lisämaksusta vuosina 2013 ja 2014 myönnettyjä alennuksia. Tämän perustelun pohjalta voidaan myös hyväksyä, että markkinahintaista bruttoarvonlisäystä koskevia tietoja käytetään arvioitaessa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaisesti, soveltuuko sisämarkkinoille valtiontuki, joka myönnettiin vuosina 2013 ja 2014 erityiskorvaussäännön mukaisesti alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista. |
| --- | --- |

(202)

Laskettaessa bruttoarvonlisäystä, joka on tarpeen vuoden 2014 suuntaviivojen 185–192 kohtaa sovellettaessa ja joka on määritelty niiden liitteessä 4, vuoden 2012 EEG-laissa käytetään edeltävän tilikauden markkinahintaista bruttoarvonlisäystä ennen lisämaksun vähentämistä. Vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 olevissa 1 ja 2 kohdassa edellytetään tuotantokustannushintaisen bruttoarvonlisäyksen ja aritmeettisen keskiarvon käyttöä kolmelta viimeisimmältä vuodelta, joilta tietoja on saatavilla. Saksa selitti, että tällaisia tietoja ei ollut saatavilla, koska vuosia 2013 ja 2014 koskevien vähennysten hakemuksissa oli tietoja vain markkinahintaisesta bruttoarvonlisäyksestä viimeisimmältä tilikaudelta, jolta tietoja oli saatavissa (eli vuosilta 2011 ja 2012). Lisäksi Saksa ilmoitti, että sähkökustannuksia laskettaessa keskimääräisiä sähkön vähittäishintoja ei ollut käytettävissä kaikkien yritysten osalta etenkään korkeammissa kulutusluokissa. Sen sijaan sähkökustannusten laskenta perustuu toteutuneisiin kustannuksiin vuosina 2011 ja 2012, koska yritykset toimittivat kyseiset tiedot vähennyshakemuksissaan vuosina 2013 ja 2014. Vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 olevan 4 kohdan mukaan yrityksen sähkökustannusten määritelmä perustuu erityisesti sen oletettuun sähkönhintaan. Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli asiassa SA.38632 (2014/N) antamassaan päätöksessä, että vuoden 2014 EEG-lain mukaiset siirtymäkauden säännöt, joissa annetaan mahdollisuus käyttää viimeksi kuluneen tai kahden viimeisimmän tilikauden tuotantokustannushintaista bruttoarvonlisäystä sekä viimeksi kuluneen tilikauden toteutuneita sähkökustannuksia, olivat vuoden 2014 suuntaviivojen ja erityisesti 195 kohdan mukaisia (kyseisen päätöksen johdanto-osan 311–314 kappale). Tämä johtui siitä, että kyseisiä tietoja eli viimeksi kuluneen tilikauden tuotantokustannushintaista bruttoarvonlisäystä ja toteutuneita sähkökustannuksia on tarkoitus käyttää ainoastaan väliaikaisesti, kunnes vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 4 vaadittavat tiedot on kerätty. Tätä perustelua voidaan soveltaa vielä suuremmalla syyllä arvioitaessa EEG-lisämaksusta vuosina 2013 ja 2014 myönnettyjä alennuksia. Tämän perustelun pohjalta voidaan myös hyväksyä, että markkinahintaista bruttoarvonlisäystä koskevia tietoja käytetään arvioitaessa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaisesti, soveltuuko sisämarkkinoille valtiontuki, joka myönnettiin vuosina 2013 ja 2014 erityiskorvaussäännön mukaisesti alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista.

| (203) | Komissio katsoo, että vuoden 2012 EEG-laki täyttää vain osittain tukikelpoisuussäännöt, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 185 ja 186 kohdassa. Tuki olisi perittävä takaisin tuensaajilta, joiden osalta nämä kriteerit eivät täyty. Takaisinperintää tarkastellaan tarkemmin Saksan mukauttamissuunnitelmaa koskevassa 7.3.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(203)

Komissio katsoo, että vuoden 2012 EEG-laki täyttää vain osittain tukikelpoisuussäännöt, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 185 ja 186 kohdassa. Tuki olisi perittävä takaisin tuensaajilta, joiden osalta nämä kriteerit eivät täyty. Takaisinperintää tarkastellaan tarkemmin Saksan mukauttamissuunnitelmaa koskevassa 7.3.5 jaksossa.

7.3.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (204) | Vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohdassa määrätään, että komissio katsoo tuen olevan oikeasuhteista, jos tuensaajat maksavat vähintään 15 prosenttia lisäkustannuksista ilman alennusta. |
| --- | --- |

(204)

Vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohdassa määrätään, että komissio katsoo tuen olevan oikeasuhteista, jos tuensaajat maksavat vähintään 15 prosenttia lisäkustannuksista ilman alennusta.

| (205) | Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tarvittaessa rajoittaa uusiutuvien energialähteiden tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien, yritystasolla maksettaviksi tulevien kustannusten määrän 4 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, jäsenvaltiot voivat rajoittaa maksettavaksi tulevan kokonaismäärän 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Kun jäsenvaltiot päättävät rajoittaa määrät 4 ja 0,5 prosenttiin bruttoarvonlisäyksestä, näitä rajoituksia on sovellettava kaikkiin tukikelpoisiin yrityksiin (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 ja 190 kohta). |
| --- | --- |

(205)

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tarvittaessa rajoittaa uusiutuvien energialähteiden tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien, yritystasolla maksettaviksi tulevien kustannusten määrän 4 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, jäsenvaltiot voivat rajoittaa maksettavaksi tulevan kokonaismäärän 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Kun jäsenvaltiot päättävät rajoittaa määrät 4 ja 0,5 prosenttiin bruttoarvonlisäyksestä, näitä rajoituksia on sovellettava kaikkiin tukikelpoisiin yrityksiin (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 ja 190 kohta).

| (206) | Saksa on ilmoittanut, että joissakin tapauksissa tuensaajien vuosina 2013 ja 2014 maksama määrältään rajoitettu EEG-lisämaksu ei ollut oikeasuhteinen vuoden 2014 suuntaviivoissa asetettujen kriteerien perusteella (101). Saksa on sen vuoksi toimittanut mukauttamissuunnitelman (ks. liite II), jota tarkastellaan 7.3.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(206)

Saksa on ilmoittanut, että joissakin tapauksissa tuensaajien vuosina 2013 ja 2014 maksama määrältään rajoitettu EEG-lisämaksu ei ollut oikeasuhteinen vuoden 2014 suuntaviivoissa asetettujen kriteerien perusteella (101). Saksa on sen vuoksi toimittanut mukauttamissuunnitelman (ks. liite II), jota tarkastellaan 7.3.5 jaksossa.

101

| (207) | Komissio katsoo, että määrältään rajoitetut EEG-lisämaksut täyttävät vain osittain oikeasuhteisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 188 ja 189 kohdassa. Tuki olisi perittävä takaisin tuensaajilta, joiden osalta nämä kriteerit eivät täyty. Takaisinperintää tarkastellaan tarkemmin Saksan mukauttamissuunnitelmaa koskevassa 7.3.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(207)

Komissio katsoo, että määrältään rajoitetut EEG-lisämaksut täyttävät vain osittain oikeasuhteisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 188 ja 189 kohdassa. Tuki olisi perittävä takaisin tuensaajilta, joiden osalta nämä kriteerit eivät täyty. Takaisinperintää tarkastellaan tarkemmin Saksan mukauttamissuunnitelmaa koskevassa 7.3.5 jaksossa.

7.3.5   Mukauttamissuunnitelma

Mukauttamissuunnitelma

| (208) | Vuoden 2014 suuntaviivojen 193 kohdan ja seuraavien kohtien mukaisesti jäsenvaltioiden on alettava soveltaa suuntaviivojen 3.7.2 jaksossa vahvistettuja tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteerejä, joita kuvaillaan tämän päätöksen 7.3.3 ja 7.3.4 jaksossa, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 Tätä päivämäärää edeltävälle ajanjaksolle myönnettävän tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos se täyttää samat kriteerit. Lisäksi komissio katsoo, että kaikki tuet, jotka myönnetään uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien rasitteiden keventämiseksi ennen vuotta 2019, voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi, jos ne noudattavat mukauttamissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(208)

Vuoden 2014 suuntaviivojen 193 kohdan ja seuraavien kohtien mukaisesti jäsenvaltioiden on alettava soveltaa suuntaviivojen 3.7.2 jaksossa vahvistettuja tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteerejä, joita kuvaillaan tämän päätöksen 7.3.3 ja 7.3.4 jaksossa, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 Tätä päivämäärää edeltävälle ajanjaksolle myönnettävän tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos se täyttää samat kriteerit. Lisäksi komissio katsoo, että kaikki tuet, jotka myönnetään uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisen rahoittamisesta aiheutuvien rasitteiden keventämiseksi ennen vuotta 2019, voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi, jos ne noudattavat mukauttamissuunnitelmaa.

| (209) | Tällaisessa mukauttamissuunnitelmassa on mukautettava tukitasot asteittain tasolle, joka on seurausta vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jaksossa vahvistettujen ja tämän päätöksen 7.3.3 ja 7.3.4 jaksossa kuvailtujen tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteerien soveltamisesta. |
| --- | --- |

(209)

Tällaisessa mukauttamissuunnitelmassa on mukautettava tukitasot asteittain tasolle, joka on seurausta vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jaksossa vahvistettujen ja tämän päätöksen 7.3.3 ja 7.3.4 jaksossa kuvailtujen tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteerien soveltamisesta.

| (210) | Jos tukea on myönnetty kyseisten suuntaviivojen soveltamista edeltävälle ajanjaksolle, suunnitelmassa on määrättävä myös kriteerien asteittaisesta soveltamisesta kyseisen ajanjakson osalta. |
| --- | --- |

(210)

Jos tukea on myönnetty kyseisten suuntaviivojen soveltamista edeltävälle ajanjaksolle, suunnitelmassa on määrättävä myös kriteerien asteittaisesta soveltamisesta kyseisen ajanjakson osalta.

| (211) | Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa täsmennetään, jos tuki on myönnetty ennen vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisen alkamista yrityksille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän päätöksen 7.3.3 jaksossa esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti, tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos mukauttamissuunnitelmassa määrätään oman rahoitusosuuden määrästä, joka on vähintään 20 prosenttia lisämaksusta aiheutuvista lisäkustannuksista ilman alennusta ja joka otetaan käyttöön asteittain ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta). |
| --- | --- |

(211)

Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa täsmennetään, jos tuki on myönnetty ennen vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamisen alkamista yrityksille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän päätöksen 7.3.3 jaksossa esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti, tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos mukauttamissuunnitelmassa määrätään oman rahoitusosuuden määrästä, joka on vähintään 20 prosenttia lisämaksusta aiheutuvista lisäkustannuksista ilman alennusta ja joka otetaan käyttöön asteittain ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta).

| (212) | Saksa on toimittanut mukauttamissuunnitelman (liite II), jota kuvaillaan johdanto-osan 27 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Suunnitelman mukaan kaikkien niiden tuensaajien, jotka ovat takaisinperinnän alaisia, EEG-lisämaksu nousee progressiivisesti. Lähtökohtana on EEG-lisämaksu, joka maksettiin tosiasiallisesti vuonna 2013; se lasketaan kertomalla tuensaajan alennettu EEG-lisämaksu vuonna 2013 tuensaajan toteutuneella sähkönkulutuksella samana vuonna (”peruslisämaksu”). Mukauttamissuunnitelman mukaan vuosien 2013 ja 2014 lisämaksuja mukautetaan tämän jälkeen toisen kerran, jotta ne eivät ole suurempia kuin 125 prosenttia ja 150 prosenttia peruslisämaksusta. Vuodesta 2015 mukautus voi olla suurempi, koska yläraja nousee 200 prosenttiin peruslisämaksusta. Seuraavina vuosina vuoteen 2018 saakka vuoden x lisämaksu on vastaavasti enintään 200 prosenttia vuoden x – 2 lisämaksusta. |
| --- | --- |

(212)

Saksa on toimittanut mukauttamissuunnitelman (liite II), jota kuvaillaan johdanto-osan 27 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Suunnitelman mukaan kaikkien niiden tuensaajien, jotka ovat takaisinperinnän alaisia, EEG-lisämaksu nousee progressiivisesti. Lähtökohtana on EEG-lisämaksu, joka maksettiin tosiasiallisesti vuonna 2013; se lasketaan kertomalla tuensaajan alennettu EEG-lisämaksu vuonna 2013 tuensaajan toteutuneella sähkönkulutuksella samana vuonna (”peruslisämaksu”). Mukauttamissuunnitelman mukaan vuosien 2013 ja 2014 lisämaksuja mukautetaan tämän jälkeen toisen kerran, jotta ne eivät ole suurempia kuin 125 prosenttia ja 150 prosenttia peruslisämaksusta. Vuodesta 2015 mukautus voi olla suurempi, koska yläraja nousee 200 prosenttiin peruslisämaksusta. Seuraavina vuosina vuoteen 2018 saakka vuoden x lisämaksu on vastaavasti enintään 200 prosenttia vuoden x – 2 lisämaksusta.

| (213) | Tässä päätöksessä tarkasteltavien vuosien (2013 ja 2014) osalta EEG-lisämaksu nousee mukauttamissuunnitelman mukaan progressiivisesti kaikilla niillä tuensaajilla, jotka eivät täyttäneet vuoden 2014 suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereitä. Lisämaksu nousee myös seuraavina vuosina, joten voidaan olettaa, että vuoden 2014 suuntaviivoissa vaaditun tason saavuttavat viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 sekä yritykset, jotka ovat periaatteessa tukikelpoisia mutta eivät ole maksaneet riittävän suurta lisämaksua, että yritykset, jotka eivät ole tukikelpoisia ja joiden on maksettava omana rahoitusosuutenaan vähintään 20 prosenttia lisämaksusta aiheutuvista lisäkustannuksista, kuten vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohdassa edellytetään. Komissio toteaa lisäksi, että mukauttamissuunnitelmassa otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat taloudelliset tekijät, jotka liittyvät uusiutuvia energialähteitä koskevaan politiikkaan, ja että Saksa ilmoitti suunnitelmasta vuoden 2014 suuntaviivojen 200 kohdassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(213)

Tässä päätöksessä tarkasteltavien vuosien (2013 ja 2014) osalta EEG-lisämaksu nousee mukauttamissuunnitelman mukaan progressiivisesti kaikilla niillä tuensaajilla, jotka eivät täyttäneet vuoden 2014 suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereitä. Lisämaksu nousee myös seuraavina vuosina, joten voidaan olettaa, että vuoden 2014 suuntaviivoissa vaaditun tason saavuttavat viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 sekä yritykset, jotka ovat periaatteessa tukikelpoisia mutta eivät ole maksaneet riittävän suurta lisämaksua, että yritykset, jotka eivät ole tukikelpoisia ja joiden on maksettava omana rahoitusosuutenaan vähintään 20 prosenttia lisämaksusta aiheutuvista lisäkustannuksista, kuten vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohdassa edellytetään. Komissio toteaa lisäksi, että mukauttamissuunnitelmassa otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat taloudelliset tekijät, jotka liittyvät uusiutuvia energialähteitä koskevaan politiikkaan, ja että Saksa ilmoitti suunnitelmasta vuoden 2014 suuntaviivojen 200 kohdassa asetetussa määräajassa.

| (214) | Mukauttamissuunnitelma on vuosien 2013 ja 2014 osalta vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.3 jaksossa asetettujen vaatimusten mukainen. Vuoden 2014 suuntaviivojen 194 kohdan mukaan alennusten, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, voidaan näin ollen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(214)

Mukauttamissuunnitelma on vuosien 2013 ja 2014 osalta vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.3 jaksossa asetettujen vaatimusten mukainen. Vuoden 2014 suuntaviivojen 194 kohdan mukaan alennusten, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, voidaan näin ollen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

7.3.6   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (215) | Energiaintensiivisille yrityksille vuosina 2013 ja 2014 myönnetyt alennetut EEG-lisämaksut soveltuvat sisämarkkinoille ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | alennettu lisämaksu myönnetään ainoastaan niiden kustannusten osalta, jotka johtuvat uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemisesta; |
| --- | --- | --- |

(215)

Energiaintensiivisille yrityksille vuosina 2013 ja 2014 myönnetyt alennetut EEG-lisämaksut soveltuvat sisämarkkinoille ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

alennettu lisämaksu myönnetään ainoastaan niiden kustannusten osalta, jotka johtuvat uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemisesta;

| b) | tuensaajat täyttävät tämän päätöksen 7.3.3 jaksossa käsitellyt tukikelpoisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohdassa; ja |
| --- | --- |

b)

tuensaajat täyttävät tämän päätöksen 7.3.3 jaksossa käsitellyt tukikelpoisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohdassa; ja

| c) | EEG-lisämaksun alennukset täyttävät tämän päätöksen 7.3.4 jaksossa käsitellyt oikeasuhteisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 188 ja 189 kohdassa. |
| --- | --- |

c)

EEG-lisämaksun alennukset täyttävät tämän päätöksen 7.3.4 jaksossa käsitellyt oikeasuhteisuuskriteerit, joista määrätään vuoden 2014 suuntaviivojen 188 ja 189 kohdassa.

| (216) | Niiden tuensaajien osalta, jotka eivät täytä yhtä tai useampaa johdanto-osan 215 kappaleessa asetettua edellytystä, komissio katsoo poikkeuksellisesti, että erityiskorvaussäännön perusteella vuosina 2013 ja 2014 myönnetyn valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille mikäli on varmistettu, että tuensaajat maksavat johdanto-osan 212 kappaleessa määritellystä peruslisämaksusta vähintään 125 prosenttia vuonna 2013 ja 150 prosenttia vuonna 2014. Edellä mainitun lopputuloksen varmistamiseksi takaisinperintä olisi toteutettava seuraavasti:






  a) | vuotta 2013 koskevissa alennuksissa takaisinperittävä määrä on seuraavien erotus: EEG-lisämaksu, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa, jos kaikki johdanto-osan 215 kappaleessa esitetyt edellytykset olisivat täyttyneet, ja EEG-lisämaksu, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013; yrityksen maksama EEG-lisämaksu, mukaan lukien takaisin peritty määrä, ei saa kuitenkaan kokonaisuudessaan ylittää 125:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka se tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013; |
| --- | --- | --- |

(216)

Niiden tuensaajien osalta, jotka eivät täytä yhtä tai useampaa johdanto-osan 215 kappaleessa asetettua edellytystä, komissio katsoo poikkeuksellisesti, että erityiskorvaussäännön perusteella vuosina 2013 ja 2014 myönnetyn valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille mikäli on varmistettu, että tuensaajat maksavat johdanto-osan 212 kappaleessa määritellystä peruslisämaksusta vähintään 125 prosenttia vuonna 2013 ja 150 prosenttia vuonna 2014. Edellä mainitun lopputuloksen varmistamiseksi takaisinperintä olisi toteutettava seuraavasti:

a)

vuotta 2013 koskevissa alennuksissa takaisinperittävä määrä on seuraavien erotus: EEG-lisämaksu, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa, jos kaikki johdanto-osan 215 kappaleessa esitetyt edellytykset olisivat täyttyneet, ja EEG-lisämaksu, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013; yrityksen maksama EEG-lisämaksu, mukaan lukien takaisin peritty määrä, ei saa kuitenkaan kokonaisuudessaan ylittää 125:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka se tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013;

| b) | vuotta 2014 koskevissa alennuksissa takaisinperittävä määrä on seuraavien erotus: EEG-lisämaksu, joka olisi pitänyt maksaa, jos kaikki johdanto-osan 215 kappaleessa esitetyt edellytykset olisivat täyttyneet, ja EEG-lisämaksu, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2014; yrityksen maksama EEG-lisämaksu, mukaan lukien takaisin peritty määrä, ei saa kuitenkaan kokonaisuudessaan ylittää 150:tä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka se tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013. |
| --- | --- |

b)

vuotta 2014 koskevissa alennuksissa takaisinperittävä määrä on seuraavien erotus: EEG-lisämaksu, joka olisi pitänyt maksaa, jos kaikki johdanto-osan 215 kappaleessa esitetyt edellytykset olisivat täyttyneet, ja EEG-lisämaksu, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2014; yrityksen maksama EEG-lisämaksu, mukaan lukien takaisin peritty määrä, ei saa kuitenkaan kokonaisuudessaan ylittää 150:tä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka se tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013.

7.4   Perussopimuksen muiden määräysten noudattaminen

Perussopimuksen muiden määräysten noudattaminen

| (217) | Koska EEG-lisämaksun tavoitteena on rahoittaa EEG-sähkön tukemista, komissio on vuoden 2014 suuntaviivojen 29 kohdan mukaisesti tutkinut, onko lisämaksu perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukainen. |
| --- | --- |

(217)

Koska EEG-lisämaksun tavoitteena on rahoittaa EEG-sähkön tukemista, komissio on vuoden 2014 suuntaviivojen 29 kohdan mukaisesti tutkinut, onko lisämaksu perussopimuksen 30 ja 110 artiklan mukainen.

| (218) | Oikeuskäytännön mukaan kotimaisiin ja maahan tuotuihin tuotteisiin samojen perusteiden mukaan kohdistuva vero tai maksu voi kuitenkin olla perussopimuksessa kielletty, kun kyseisestä verosta tai maksusta saatavat tulot on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen toiminnan rahoittamiseen, josta on hyötyä nimenomaan verotetuille kotimaisille tuotteille. |
| --- | --- |

(218)

Oikeuskäytännön mukaan kotimaisiin ja maahan tuotuihin tuotteisiin samojen perusteiden mukaan kohdistuva vero tai maksu voi kuitenkin olla perussopimuksessa kielletty, kun kyseisestä verosta tai maksusta saatavat tulot on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen toiminnan rahoittamiseen, josta on hyötyä nimenomaan verotetuille kotimaisille tuotteille.

| (219) | Jos kyseisten tuotteiden saamat edut korvaavat täysimääräisesti niihin kohdistuvan veron tai maksun, kyseisen veron tai maksun vaikutukset ilmenevät ainoastaan maahantuotuihin tuotteisiin nähden, ja vero tai maksu on vaikutukseltaan vastaava maksu perussopimuksen 30 artiklan vastaisesti. Jos edut sitä vastoin korvaavat ainoastaan osittain kotimaisiin tuotteisiin kohdistuvan rasituksen, kysymyksessä oleva vero tai maksu on perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettu syrjivä maksu, ja osuus, joka käytetään kotimaisiin tuotteisiin kohdistuvan rasituksen korvaamiseen, on ristiriidassa kyseisen säännöksen kanssa (102). |
| --- | --- |

(219)

Jos kyseisten tuotteiden saamat edut korvaavat täysimääräisesti niihin kohdistuvan veron tai maksun, kyseisen veron tai maksun vaikutukset ilmenevät ainoastaan maahantuotuihin tuotteisiin nähden, ja vero tai maksu on vaikutukseltaan vastaava maksu perussopimuksen 30 artiklan vastaisesti. Jos edut sitä vastoin korvaavat ainoastaan osittain kotimaisiin tuotteisiin kohdistuvan rasituksen, kysymyksessä oleva vero tai maksu on perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettu syrjivä maksu, ja osuus, joka käytetään kotimaisiin tuotteisiin kohdistuvan rasituksen korvaamiseen, on ristiriidassa kyseisen säännöksen kanssa (102).

102

| (220) | Komissio on katsonut pitkäaikaisen päätöskäytäntönsä (103) ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (104) mukaisesti, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä koskevien kansallisten tukijärjestelmien rahoittaminen sähkön kulutuksesta perittävällä veronluonteisella maksulla saattaa syrjiä uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä. Jos kotimaisen sähköntuotannon tukeminen rahoitetaan kaikesta sähkön kulutuksesta (mukaan lukien tuontisähkön kulutus) perittävällä maksulla, tämä rahoitustapa, joka rasittaa kyseisen rahoituksen ulkopuolelle jäävää tuontisähköä, saattaa syrjiä uusiutuvista energialähteistä tuotettua tuontisähköä ja siten rikkoa perussopimuksen 30 ja/tai 110 artiklaa (105). |
| --- | --- |

(220)

Komissio on katsonut pitkäaikaisen päätöskäytäntönsä (103) ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (104) mukaisesti, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä koskevien kansallisten tukijärjestelmien rahoittaminen sähkön kulutuksesta perittävällä veronluonteisella maksulla saattaa syrjiä uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä. Jos kotimaisen sähköntuotannon tukeminen rahoitetaan kaikesta sähkön kulutuksesta (mukaan lukien tuontisähkön kulutus) perittävällä maksulla, tämä rahoitustapa, joka rasittaa kyseisen rahoituksen ulkopuolelle jäävää tuontisähköä, saattaa syrjiä uusiutuvista energialähteistä tuotettua tuontisähköä ja siten rikkoa perussopimuksen 30 ja/tai 110 artiklaa (105).

103

104

105

| (221) | Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vuoden 2012 EEG-lailla voi ensi näkemältä olla syrjivä vaikutus, koska lain 39 §:ssä säädetään, että EEG-lisämaksua alennetaan niin sanotun suoramarkkinoinnin kyseessä ollessa. Alennettua verokantaa sovelletaan ainoastaan silloin, kun toimittaja on ostanut 50 prosenttia sähkötarjonnastaan kansallisilta EEG-sähkön tuottajilta. Tämän vuoksi se vaikuttaa olevan perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettu syrjivä maksu. |
| --- | --- |

(221)

Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vuoden 2012 EEG-lailla voi ensi näkemältä olla syrjivä vaikutus, koska lain 39 §:ssä säädetään, että EEG-lisämaksua alennetaan niin sanotun suoramarkkinoinnin kyseessä ollessa. Alennettua verokantaa sovelletaan ainoastaan silloin, kun toimittaja on ostanut 50 prosenttia sähkötarjonnastaan kansallisilta EEG-sähkön tuottajilta. Tämän vuoksi se vaikuttaa olevan perussopimuksen 110 artiklassa tarkoitettu syrjivä maksu.

| (222) | Komissio katsoi myös, että jos lisämaksua perittäisiin tuontisähköstä, joka ei olisi hyötynyt tuesta vuoden 2012 EEG-lain mukaan, jos se olisi tuotettu Saksassa (esimerkiksi sellaisissa laitoksissa tuotettu sähkö, jotka ovat olleet käytössä yli 20 vuotta), lisämaksu olisi 30 ja 110 artiklan mukainen sillä perusteella, että tässä nimenomaisessa tapauksessa kansallista tuotantoa ja tuontia kohdellaan samalla tavoin. |
| --- | --- |

(222)

Komissio katsoi myös, että jos lisämaksua perittäisiin tuontisähköstä, joka ei olisi hyötynyt tuesta vuoden 2012 EEG-lain mukaan, jos se olisi tuotettu Saksassa (esimerkiksi sellaisissa laitoksissa tuotettu sähkö, jotka ovat olleet käytössä yli 20 vuotta), lisämaksu olisi 30 ja 110 artiklan mukainen sillä perusteella, että tässä nimenomaisessa tapauksessa kansallista tuotantoa ja tuontia kohdellaan samalla tavoin.

| (223) | Saksa kiistää seuraavin perustein, että vuoden 2012 EEG-laki voisi johtaa perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettuun syrjintään. Ensinnäkin se väittää, että maahantuotujen tuotteiden, joista EEG-lisämaksu peritään, ja kotimaisten tuotteiden, jotka rahoitetaan EEG-lisämaksulla, välillä ei ole minkäänlaista samankaltaisuutta. Tämä johtuu siitä, että EEG-lisämaksulla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottavia laitoksia, mutta lisämaksu peritään uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(223)

Saksa kiistää seuraavin perustein, että vuoden 2012 EEG-laki voisi johtaa perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettuun syrjintään. Ensinnäkin se väittää, että maahantuotujen tuotteiden, joista EEG-lisämaksu peritään, ja kotimaisten tuotteiden, jotka rahoitetaan EEG-lisämaksulla, välillä ei ole minkäänlaista samankaltaisuutta. Tämä johtuu siitä, että EEG-lisämaksulla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottavia laitoksia, mutta lisämaksu peritään uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kulutuksesta.

laitoksia

sähkön

| (224) | Vaikka lisämaksun katsottaisiin rahoittavan uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, olisi silti eroteltava sähkö, josta peritään lisämaksua, ja sähkö, jota lisämaksulla tuetaan. Tämä johtuu siitä, että direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä I olevassa A osassa asetettu Saksan tavoite uusiutuville energialähteille voidaan täyttää ainoastaan uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä, joka on joko tuotettu kotimaassa tai tuotu maahan yhteistyössä sen jäsenvaltion kanssa, jossa sähkö on tuotettu (direktiivin 5 artiklan 3 kohta). Ilman yhteistyömekanismia maahantuotua uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei oteta huomioon tavoitteen saavuttamisessa. Kuluttajien näkökulmasta tällaista sähköä ei näin ollen voida pitää samanlaisena kuin kotimaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. |
| --- | --- |

(224)

Vaikka lisämaksun katsottaisiin rahoittavan uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, olisi silti eroteltava sähkö, josta peritään lisämaksua, ja sähkö, jota lisämaksulla tuetaan. Tämä johtuu siitä, että direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä I olevassa A osassa asetettu Saksan tavoite uusiutuville energialähteille voidaan täyttää ainoastaan uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä, joka on joko tuotettu kotimaassa tai tuotu maahan yhteistyössä sen jäsenvaltion kanssa, jossa sähkö on tuotettu (direktiivin 5 artiklan 3 kohta). Ilman yhteistyömekanismia maahantuotua uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei oteta huomioon tavoitteen saavuttamisessa. Kuluttajien näkökulmasta tällaista sähköä ei näin ollen voida pitää samanlaisena kuin kotimaista uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä.

| (225) | Vihreätä sähköä koskevan etuoikeuden (vuoden 2012 EEG-lain 39 §) osalta Saksa väittää, että sitä ei voida pitää syrjivänä, koska etuoikeudella pannaan tosiasiallisesti täytäntöön direktiivi 2009/28/EY. Direktiivissä 2009/28/EY vahvistetaan kansallinen tavoite uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa tukijärjestelmiä ja yhteistyötoimia (3 artiklan 3 kohta). Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan mukaan uusiutuvista energialähteistä kotimaassa tuotettu sähkö otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa. Uusiutuvista energialähteistä muissa jäsenvaltioissa tuotettu sähkö otetaan periaatteessa huomioon tavoitteen saavuttamisessa, jos se kuuluu asianomaisten jäsenvaltioiden välisen yhteistyösopimuksen soveltamisalaan. Tällaisten sopimusten tekeminen ei ole pakollista, vaan se on jätetty jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Saksan antamien tietojen mukaan mainituista direktiivin säännöksistä seuraa, että Saksalla on oikeus tukea ainoastaan kotimaista uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa. Näistä säännöksistä seuraa myös, että Saksan ei ole pakko myöntää muissa jäsenvaltioissa uusiutuvia energialähteitä hyödyntäville sähköntuottajille pääsyä tukijärjestelmäänsä eikä antaa kyseisten tuottajien hyötyä vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta. |
| --- | --- |

(225)

Vihreätä sähköä koskevan etuoikeuden (vuoden 2012 EEG-lain 39 §) osalta Saksa väittää, että sitä ei voida pitää syrjivänä, koska etuoikeudella pannaan tosiasiallisesti täytäntöön direktiivi 2009/28/EY. Direktiivissä 2009/28/EY vahvistetaan kansallinen tavoite uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa tukijärjestelmiä ja yhteistyötoimia (3 artiklan 3 kohta). Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan mukaan uusiutuvista energialähteistä kotimaassa tuotettu sähkö otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa. Uusiutuvista energialähteistä muissa jäsenvaltioissa tuotettu sähkö otetaan periaatteessa huomioon tavoitteen saavuttamisessa, jos se kuuluu asianomaisten jäsenvaltioiden välisen yhteistyösopimuksen soveltamisalaan. Tällaisten sopimusten tekeminen ei ole pakollista, vaan se on jätetty jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Saksan antamien tietojen mukaan mainituista direktiivin säännöksistä seuraa, että Saksalla on oikeus tukea ainoastaan kotimaista uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa. Näistä säännöksistä seuraa myös, että Saksan ei ole pakko myöntää muissa jäsenvaltioissa uusiutuvia energialähteitä hyödyntäville sähköntuottajille pääsyä tukijärjestelmäänsä eikä antaa kyseisten tuottajien hyötyä vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta.

| (226) | Lisäksi Saksa väittää, että jos vihreää sähköä koskeva etuoikeus myönnettäisiin muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille sähköntuottajille, tämä voisi johtaa liian suurten korvausten maksamiseen ja kyseisten sähköntuottajien pyrkimyksiin hyödyntää parhaiksi katsomiaan kansallisia tukijärjestelmiä. Se voisi myös uhata vuoden 2012 EEG-lain rahoitusmekanismia, koska yhä useammat ulkomaiset tuottajat haluaisivat päästä vihreää sähköä koskevan etuoikeuden piiriin, jolloin EEG-lisämaksun alaisen sähkön määrä laskisi, mikä heikentäisi järjestelmän rahoitusperustaa. Tämä olisi käytännössä ristiriidassa direktiivin 2009/28/EY tavoitteiden kanssa, koska direktiivissä annetaan mahdollisuus perustaa kansallisia tukijärjestelmiä uusiutuviin lähteisiin perustuvaa energiantuotantoa varten. |
| --- | --- |

(226)

Lisäksi Saksa väittää, että jos vihreää sähköä koskeva etuoikeus myönnettäisiin muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille sähköntuottajille, tämä voisi johtaa liian suurten korvausten maksamiseen ja kyseisten sähköntuottajien pyrkimyksiin hyödyntää parhaiksi katsomiaan kansallisia tukijärjestelmiä. Se voisi myös uhata vuoden 2012 EEG-lain rahoitusmekanismia, koska yhä useammat ulkomaiset tuottajat haluaisivat päästä vihreää sähköä koskevan etuoikeuden piiriin, jolloin EEG-lisämaksun alaisen sähkön määrä laskisi, mikä heikentäisi järjestelmän rahoitusperustaa. Tämä olisi käytännössä ristiriidassa direktiivin 2009/28/EY tavoitteiden kanssa, koska direktiivissä annetaan mahdollisuus perustaa kansallisia tukijärjestelmiä uusiutuviin lähteisiin perustuvaa energiantuotantoa varten.

| (227) | Tätä tulkintaa tukee Saksan mukaan asiassa Ålands Vindkraft vastikään annettu unionin tuomioistuimen tuomio (106). Kyseinen asia koski kansallista järjestelmää, jonka mukaisesti vihreän sähkön tuottajille voidaan myöntää luovutuskelpoisia sertifikaatteja vain kyseisen valtion alueella. Unionin tuomioistuin katsoi, että tämä järjestelmä oli tuonnin määrällistä rajoitusta vaikutukseltaan vastaava toimenpide, joka on lähtökohtaisesti ristiriidassa perussopimuksen 34 artiklasta seuraavien velvoitteiden kanssa. Toisaalta järjestelmä voitaisiin oikeuttaa ympäristönsuojelua koskevilla pakottavilla syillä (107). |
| --- | --- |

(227)

Tätä tulkintaa tukee Saksan mukaan asiassa Ålands Vindkraft vastikään annettu unionin tuomioistuimen tuomio (106). Kyseinen asia koski kansallista järjestelmää, jonka mukaisesti vihreän sähkön tuottajille voidaan myöntää luovutuskelpoisia sertifikaatteja vain kyseisen valtion alueella. Unionin tuomioistuin katsoi, että tämä järjestelmä oli tuonnin määrällistä rajoitusta vaikutukseltaan vastaava toimenpide, joka on lähtökohtaisesti ristiriidassa perussopimuksen 34 artiklasta seuraavien velvoitteiden kanssa. Toisaalta järjestelmä voitaisiin oikeuttaa ympäristönsuojelua koskevilla pakottavilla syillä (107).

106

107

| (228) | Saksan esittämien tietojen mukaan EEG-lisämaksu ei ole perussopimuksen 30 tai 110 artiklassa tarkoitettu maksu. Kyseessä on sen sijaan pelkästään palautusvaatimus, jonka siirtoverkonhaltijat esittävät sähköntoimittajille, koska siirtoverkonhaltijoiden katsotaan suorittavan niille palveluja. Saksa viittaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan ”vero tai maksu, jonka perusteena on valtion rajan ylittäminen, ei ole perustamissopimuksessa kielletty vaikutukseltaan vastaava maksu, jos se on osa yleistä sisäisten maksujen järjestelmää, jota sovelletaan järjestelmällisesti samoilla edellytyksillä sekä kotimaisiin tuotteisiin että tuonti- ja vientituotteisiin, tai jos se on vastike taloudelliselle toimijalle tosiasiallisesti suoritetusta palvelusta ja määrältään oikeassa suhteessa kyseiseen palveluun tai, tietyin edellytyksin, jos se kannetaan sellaisten tarkastusten vuoksi, joilla pyritään noudattamaan yhteisön lainsäädännössä asetettuja velvoitteita” (108). |
| --- | --- |

(228)

Saksan esittämien tietojen mukaan EEG-lisämaksu ei ole perussopimuksen 30 tai 110 artiklassa tarkoitettu maksu. Kyseessä on sen sijaan pelkästään palautusvaatimus, jonka siirtoverkonhaltijat esittävät sähköntoimittajille, koska siirtoverkonhaltijoiden katsotaan suorittavan niille palveluja. Saksa viittaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan ”vero tai maksu, jonka perusteena on valtion rajan ylittäminen, ei ole perustamissopimuksessa kielletty vaikutukseltaan vastaava maksu, jos se on osa yleistä sisäisten maksujen järjestelmää, jota sovelletaan järjestelmällisesti samoilla edellytyksillä sekä kotimaisiin tuotteisiin että tuonti- ja vientituotteisiin, tai jos se on vastike taloudelliselle toimijalle tosiasiallisesti suoritetusta palvelusta ja määrältään oikeassa suhteessa kyseiseen palveluun tai, tietyin edellytyksin, jos se kannetaan sellaisten tarkastusten vuoksi, joilla pyritään noudattamaan yhteisön lainsäädännössä asetettuja velvoitteita” (108).

108

| (229) | Saksa katsoo, että tuomioistuimen antamassa tuomiossa mainittujen toisen ja kolmannen vaihtoehdon mukaiset edellytykset täyttyvät. Saksa väittää ensinnäkin, että EEG-lisämaksu on asianmukainen maksu suoritetusta palvelusta eli siitä, että siirtoverkonhaltijat luopuvat sähköntoimittajille siirretyn uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön uusiutuvasta ominaisuudesta, kuten johdanto-osan 144 kappaleessa selitetään (109). Saksan näkemyksen mukaan sähköntoimittajat maksavat EEG-lisämaksun siirtoverkonhaltijoille, ja vastineeksi ne voivat osoittaa, että osa niiden toimittamasta sähköstä on tuotettu uusiutuvista energialähteistä. Saksa väittää tämän vuoksi, että toisin kuin asiassa Essent (110), jossa maksujen vastineeksi ei suoritettu palvelua, EEG-lisämaksu liittyy tosiasiallisesti palvelun suorittamiseen. Saksa väittää myös, että EEG-lisämaksu on otettu käyttöön unionin lainsäädännössä, toisin sanoen direktiivissä 2009/28/EY, asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(229)

Saksa katsoo, että tuomioistuimen antamassa tuomiossa mainittujen toisen ja kolmannen vaihtoehdon mukaiset edellytykset täyttyvät. Saksa väittää ensinnäkin, että EEG-lisämaksu on asianmukainen maksu suoritetusta palvelusta eli siitä, että siirtoverkonhaltijat luopuvat sähköntoimittajille siirretyn uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön uusiutuvasta ominaisuudesta, kuten johdanto-osan 144 kappaleessa selitetään (109). Saksan näkemyksen mukaan sähköntoimittajat maksavat EEG-lisämaksun siirtoverkonhaltijoille, ja vastineeksi ne voivat osoittaa, että osa niiden toimittamasta sähköstä on tuotettu uusiutuvista energialähteistä. Saksa väittää tämän vuoksi, että toisin kuin asiassa Essent (110), jossa maksujen vastineeksi ei suoritettu palvelua, EEG-lisämaksu liittyy tosiasiallisesti palvelun suorittamiseen. Saksa väittää myös, että EEG-lisämaksu on otettu käyttöön unionin lainsäädännössä, toisin sanoen direktiivissä 2009/28/EY, asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi.

109

110

| (230) | Komissio ei voi yhtyä Saksan esittämiin perusteisiin. |
| --- | --- |

(230)

Komissio ei voi yhtyä Saksan esittämiin perusteisiin.

| (231) | Ensinnäkin on todettava, että vaikka EEG-lisämaksulla rahoitetaan uusiutuvan energian laitosten perustamista, sillä myös tuetaan energiantuotantoa kyseisissä laitoksissa. Tästä on osoituksena se, että EEG-lisämaksu peritään kulutetun sähkön kilowattituntia kohti. Toiseksi on todettava, että kotimaassa tuotetun ja maahantuodun EEG-sähkön samankaltaisuutta ei muuta pelkästään se seikka, että maahantuotua EEG-sähköä ei oteta huomioon direktiivin 2009/28/EY mukaisessa tavoitteessa. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan samankaltaisuutta ei pidä arvioida tuotteiden täysin identtisen luonteen vaan niiden samankaltaisen ja vertailukelpoisen käytön perusteella (111). Samankaltaisuuden arviointi on erotettava erilaisesta kohtelusta. Erilaista kohtelua esiintyy vain tuontisähkön osalta, joka olisi ollut tukikelpoista vuoden 2012 EEG-lain mukaan, jos se olisi tuotettu Saksassa. Tältä osin ei ole merkitystä sillä, otetaanko uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö huomioon arvioitaessa direktiivissä 2009/28/EY asetetun tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(231)

Ensinnäkin on todettava, että vaikka EEG-lisämaksulla rahoitetaan uusiutuvan energian laitosten perustamista, sillä myös tuetaan energiantuotantoa kyseisissä laitoksissa. Tästä on osoituksena se, että EEG-lisämaksu peritään kulutetun sähkön kilowattituntia kohti. Toiseksi on todettava, että kotimaassa tuotetun ja maahantuodun EEG-sähkön samankaltaisuutta ei muuta pelkästään se seikka, että maahantuotua EEG-sähköä ei oteta huomioon direktiivin 2009/28/EY mukaisessa tavoitteessa. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan samankaltaisuutta ei pidä arvioida tuotteiden täysin identtisen luonteen vaan niiden samankaltaisen ja vertailukelpoisen käytön perusteella (111). Samankaltaisuuden arviointi on erotettava erilaisesta kohtelusta. Erilaista kohtelua esiintyy vain tuontisähkön osalta, joka olisi ollut tukikelpoista vuoden 2012 EEG-lain mukaan, jos se olisi tuotettu Saksassa. Tältä osin ei ole merkitystä sillä, otetaanko uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö huomioon arvioitaessa direktiivissä 2009/28/EY asetetun tavoitteen saavuttamista.

111

| (232) | Lisäksi komissio ei voi yhtyä Saksan väitteeseen, jonka mukaan EEG-lisämaksu ei ole perussopimuksen 30 tai 110 artiklassa tarkoitettu maksu. Kuten tuomioistuin on todennut asiassa Essent, perussopimuksen 110 ja 30 artiklaa sovellettaessa ei ole merkitystä sillä, että valtio ei peri maksua suoraan vaan se on annettu siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi (112). Ei ole myöskään näyttöä palvelusta tai omaisuuserästä, joka olisi asianmukainen vastine sähköntoimittajien maksamasta EEG-lisämaksusta. Uusiutuva ominaisuus ei itsessään hyödytä sähköntoimittajia, koska se toimitetaan erillään varsinaisesta EEG-sähköstä. Toimittajien suorittamat maksut eivät myöskään ole oikeassa suhteessa suoritettuun palveluun, koska maksut vaihtelevat sen mukaan, kuinka paljon vihreää sähköä koskevan etuoikeuden ulkopuolelle jääviä asiakkaita niillä on. Kyseinen oletettu palvelu eli sähkön uusiutuva ominaisuus sitä vastoin on jakamaton ja sama kaikille. Kolmanneksi EEG-lisämaksua ei määrätä tarkastusten perusteella, eikä se myöskään perustu suoraan unionin lainsäädännöstä johtuviin velvoitteisiin. Saksa velvoitetaan direktiivissä 2009/28/EY toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan uusiutuvista lähteistä olevan energian osuuden tasainen kasvu (direktiivin 3 artiklan 2 kohta). Saksan päätettäväksi on jätetty sekä yksittäiset toimenpiteet (direktiivin 3 artiklan 3 kohta) että niiden rahoitustapa. |
| --- | --- |

(232)

Lisäksi komissio ei voi yhtyä Saksan väitteeseen, jonka mukaan EEG-lisämaksu ei ole perussopimuksen 30 tai 110 artiklassa tarkoitettu maksu. Kuten tuomioistuin on todennut asiassa Essent, perussopimuksen 110 ja 30 artiklaa sovellettaessa ei ole merkitystä sillä, että valtio ei peri maksua suoraan vaan se on annettu siirtoverkonhaltijoiden tehtäväksi (112). Ei ole myöskään näyttöä palvelusta tai omaisuuserästä, joka olisi asianmukainen vastine sähköntoimittajien maksamasta EEG-lisämaksusta. Uusiutuva ominaisuus ei itsessään hyödytä sähköntoimittajia, koska se toimitetaan erillään varsinaisesta EEG-sähköstä. Toimittajien suorittamat maksut eivät myöskään ole oikeassa suhteessa suoritettuun palveluun, koska maksut vaihtelevat sen mukaan, kuinka paljon vihreää sähköä koskevan etuoikeuden ulkopuolelle jääviä asiakkaita niillä on. Kyseinen oletettu palvelu eli sähkön uusiutuva ominaisuus sitä vastoin on jakamaton ja sama kaikille. Kolmanneksi EEG-lisämaksua ei määrätä tarkastusten perusteella, eikä se myöskään perustu suoraan unionin lainsäädännöstä johtuviin velvoitteisiin. Saksa velvoitetaan direktiivissä 2009/28/EY toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan uusiutuvista lähteistä olevan energian osuuden tasainen kasvu (direktiivin 3 artiklan 2 kohta). Saksan päätettäväksi on jätetty sekä yksittäiset toimenpiteet (direktiivin 3 artiklan 3 kohta) että niiden rahoitustapa.

112

tarkastusten

velvoitteisiin

| (233) | Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa kielletään ainoastaan kansallista tuotantoa tukevan järjestelmän rahoittaminen määräämällä tuontituotteille syrjivä maksu. Jäsenvaltiota ei velvoiteta soveltamaan tukijärjestelmää tuontituotteisiin. Tässä päätöksessä ja uusiutuvaa energiaa koskevista kansallisista tukijärjestelmistä annetuissa aiemmissa päätöksissä (113) ei kyseenalaisteta sitä, että vuoden 2012 EEG-lain mukainen tuki on rajoitettu kansalliseen tuotantoon. Jäsenvaltiot eivät saa kuitenkaan tukijärjestelmiä laatiessaan sisällyttää niihin perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettuja syrjiviä maksuja. |
| --- | --- |

(233)

Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa kielletään ainoastaan kansallista tuotantoa tukevan järjestelmän rahoittaminen määräämällä tuontituotteille syrjivä maksu. Jäsenvaltiota ei velvoiteta soveltamaan tukijärjestelmää tuontituotteisiin. Tässä päätöksessä ja uusiutuvaa energiaa koskevista kansallisista tukijärjestelmistä annetuissa aiemmissa päätöksissä (113) ei kyseenalaisteta sitä, että vuoden 2012 EEG-lain mukainen tuki on rajoitettu kansalliseen tuotantoon. Jäsenvaltiot eivät saa kuitenkaan tukijärjestelmiä laatiessaan sisällyttää niihin perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettuja syrjiviä maksuja.

113

| (234) | Asiassa Ålands Vindkraft annettu tuomio ei muuta perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa koskevaa arviota. Ensinnäkin kyseisessä asiassa ratkaistiin ainoastaan se kysymys, oliko uusiutuvan energian tuottajia hyödyttävän kansallisen tukijärjestelmän oltava myös toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden tuottajien käytettävissä (unionin tuomioistuin katsoi, että näin ei ollut). Tuomiossa ei käsitelty sitä, voidaanko tällainen kansallinen tukijärjestelmä rahoittaa syrjivällä maksulla, joka myös toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden talouden toimijoiden on maksettava. Unionin tuomioistuin tulkitsi lisäksi ruotsalaisen tuomioistuimen pyynnöstä perussopimuksen 34 artiklaa, joka koskee tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle asetettavia määrällisiä rajoituksia. Ennakkoratkaisupyyntö ei koskenut perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa käsiteltäviä tulleja ja veroja, joista tuomioistuin ei tämän vuoksi todennut mitään. Unionin tuomioistuin katsoi lisäksi, että Ruotsin päätös kieltää kantajan osallistuminen kansalliseen sertifikaattijärjestelmään, joka on vaikutukseltaan määrällistä rajoitusta vastaava toimenpide, oli perusteltu ympäristöpoliittisista syistä ja oikeassa suhteessa kyseiseen ympäristöpoliittiseen tavoitteeseen (114). Perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa rikkovat syrjivät toimenpiteet eivät kuitenkaan ole perusteltuja edes ympäristönsuojelullisista syistä: komission tiedossa ei ole tapausta, jossa ympäristönsuojelua (tai jotain muuta yleisen edun mukaista pakottavaa vaatimusta) voitaisiin edistää määräämällä rahamääräinen velvoite, jonka seurauksena muiden jäsenvaltioiden taloudelliset toimijat joutuvat maksamaan enemmän kuin niiden kotimaiset kilpailijat. |
| --- | --- |

(234)

Asiassa Ålands Vindkraft annettu tuomio ei muuta perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa koskevaa arviota. Ensinnäkin kyseisessä asiassa ratkaistiin ainoastaan se kysymys, oliko uusiutuvan energian tuottajia hyödyttävän kansallisen tukijärjestelmän oltava myös toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden tuottajien käytettävissä (unionin tuomioistuin katsoi, että näin ei ollut). Tuomiossa ei käsitelty sitä, voidaanko tällainen kansallinen tukijärjestelmä rahoittaa syrjivällä maksulla, joka myös toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden talouden toimijoiden on maksettava. Unionin tuomioistuin tulkitsi lisäksi ruotsalaisen tuomioistuimen pyynnöstä perussopimuksen 34 artiklaa, joka koskee tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle asetettavia määrällisiä rajoituksia. Ennakkoratkaisupyyntö ei koskenut perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa käsiteltäviä tulleja ja veroja, joista tuomioistuin ei tämän vuoksi todennut mitään. Unionin tuomioistuin katsoi lisäksi, että Ruotsin päätös kieltää kantajan osallistuminen kansalliseen sertifikaattijärjestelmään, joka on vaikutukseltaan määrällistä rajoitusta vastaava toimenpide, oli perusteltu ympäristöpoliittisista syistä ja oikeassa suhteessa kyseiseen ympäristöpoliittiseen tavoitteeseen (114). Perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa rikkovat syrjivät toimenpiteet eivät kuitenkaan ole perusteltuja edes ympäristönsuojelullisista syistä: komission tiedossa ei ole tapausta, jossa ympäristönsuojelua (tai jotain muuta yleisen edun mukaista pakottavaa vaatimusta) voitaisiin edistää määräämällä rahamääräinen velvoite, jonka seurauksena muiden jäsenvaltioiden taloudelliset toimijat joutuvat maksamaan enemmän kuin niiden kotimaiset kilpailijat.

114

| (235) | Vaikka Saksa väittää edelleen, että EEG-lisämaksu ei riko perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa, se on antanut sitoumuksen investoida rajayhdysjohtoihin ja vastaaviin eurooppalaisiin energiahankkeisiin (ks. johdanto-osan 19 kappale). Nämä investoinnit vastaisivat väitetyn syrjinnän arvioitua määrää. |
| --- | --- |

(235)

Vaikka Saksa väittää edelleen, että EEG-lisämaksu ei riko perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa, se on antanut sitoumuksen investoida rajayhdysjohtoihin ja vastaaviin eurooppalaisiin energiahankkeisiin (ks. johdanto-osan 19 kappale). Nämä investoinnit vastaisivat väitetyn syrjinnän arvioitua määrää.

| (236) | Tavanomainen korjaustoimenpide perussopimuksen 30 ja 110 artiklan rikkomisessa on määrättyjen maksujen takaisinmaksu. Komissio on katsonut, että perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettu aiempi potentiaalinen syrjintä voidaan korjata asianmukaisesti investoimalla veronluonteisista maksuista saatujen tulojen se osuus, joka on kannettu tuonnista, uudelleen nimenomaisesti tuontia hyödyttäviin hankkeisiin ja infrastruktuuriin (115). |
| --- | --- |

(236)

Tavanomainen korjaustoimenpide perussopimuksen 30 ja 110 artiklan rikkomisessa on määrättyjen maksujen takaisinmaksu. Komissio on katsonut, että perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitettu aiempi potentiaalinen syrjintä voidaan korjata asianmukaisesti investoimalla veronluonteisista maksuista saatujen tulojen se osuus, joka on kannettu tuonnista, uudelleen nimenomaisesti tuontia hyödyttäviin hankkeisiin ja infrastruktuuriin (115).

115

| (237) | Jotta voidaan määrittää, mikä osuus EEG-lisämaksuista aiemmin saaduista tuloista on kohdennettava edellä mainittuihin investointeihin, on ensimmäiseksi arvioitava, kuinka paljon tukikelpoista EEG-sähköä on tuotu Saksaan. Saksa on ilmoittanut, että vuoden 2012 EEG-lain soveltamisjaksolla, eli vuoden 2012 tammikuun ja vuoden 2014 heinäkuun välisenä aikana, vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti tukikelpoiseen uusiutuvista energialähteistä tuotettavaan sähköön liittyvien alkuperätakuiden osuus oli noin 1 349 GWh (519 GWh vuonna 2012, 283 GWh vuonna 2013 ja 547 GWh vuonna 2014). Tämän määrän ulkopuolelle jäävä alkuperätakuiden paljon suurempi osuus liittyy vanhoihin suuriin vesivoimaloihin, jotka eivät ole vuoden 2012 EEG-lain mukaan tukikelpoisia. Koska alkuperätakuita voidaan myydä erikseen, ne eivät sellaisenaan riitä osoittamaan, kuinka paljon EEG-sähköä on tosiasiallisesti tuotu maahan. Saksa on ilmoittanut, että todellinen tuonti olisi ollut vähäisempää, mutta se ei ole pystynyt toimittamaan tietoja siitä, missä määrin mainittu laskelmien mukaan maahantuotu vihreä sähkö on katettu fyysisillä tuontisopimuksilla. |
| --- | --- |

(237)

Jotta voidaan määrittää, mikä osuus EEG-lisämaksuista aiemmin saaduista tuloista on kohdennettava edellä mainittuihin investointeihin, on ensimmäiseksi arvioitava, kuinka paljon tukikelpoista EEG-sähköä on tuotu Saksaan. Saksa on ilmoittanut, että vuoden 2012 EEG-lain soveltamisjaksolla, eli vuoden 2012 tammikuun ja vuoden 2014 heinäkuun välisenä aikana, vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti tukikelpoiseen uusiutuvista energialähteistä tuotettavaan sähköön liittyvien alkuperätakuiden osuus oli noin 1 349 GWh (519 GWh vuonna 2012, 283 GWh vuonna 2013 ja 547 GWh vuonna 2014). Tämän määrän ulkopuolelle jäävä alkuperätakuiden paljon suurempi osuus liittyy vanhoihin suuriin vesivoimaloihin, jotka eivät ole vuoden 2012 EEG-lain mukaan tukikelpoisia. Koska alkuperätakuita voidaan myydä erikseen, ne eivät sellaisenaan riitä osoittamaan, kuinka paljon EEG-sähköä on tosiasiallisesti tuotu maahan. Saksa on ilmoittanut, että todellinen tuonti olisi ollut vähäisempää, mutta se ei ole pystynyt toimittamaan tietoja siitä, missä määrin mainittu laskelmien mukaan maahantuotu vihreä sähkö on katettu fyysisillä tuontisopimuksilla.

| (238) | Toiseksi on arvioitava, missä määrin maahantuotua vihreää sähköä on syrjitty. Syrjintä johtuu siitä, että vaikka sekä kotimainen EEG-sähkön tuotanto että EEG-sähkön tuonti tuottavat EEG-lisämaksuja, vain kotimainen EEG-sähkön tuotanto hyötyy siitä (tukikelpoisuuden ehtojen puitteissa). |
| --- | --- |

(238)

Toiseksi on arvioitava, missä määrin maahantuotua vihreää sähköä on syrjitty. Syrjintä johtuu siitä, että vaikka sekä kotimainen EEG-sähkön tuotanto että EEG-sähkön tuonti tuottavat EEG-lisämaksuja, vain kotimainen EEG-sähkön tuotanto hyötyy siitä (tukikelpoisuuden ehtojen puitteissa).

| (239) | Syrjintää voidaan mitata maahantuodusta EEG-sähköstä perityn EEG-lisämaksun suuruudella. On kuitenkin huomattava, että takaisinmaksulla ei katettaisi koko lisämaksua vaan pelkästään saatu teoreettinen tuki (syöttötariffit, markkinapreemiot tai vihreää sähköä koskeva etuoikeus). Kun otetaan huomioon, että kotimaiset EEG-sähkön tuottajat maksavat myös lisämaksua, mutta saavat EEG-tukea, erilaista kohtelua esiintyy ainoastaan silloin, jos tuonnista on maksettava EEG-lisämaksua saamatta tukea. Syrjintä vastaa pohjimmiltaan tukea, jota maahantuodulle EEG-sähkölle ei myönnetä. |
| --- | --- |

(239)

Syrjintää voidaan mitata maahantuodusta EEG-sähköstä perityn EEG-lisämaksun suuruudella. On kuitenkin huomattava, että takaisinmaksulla ei katettaisi koko lisämaksua vaan pelkästään saatu teoreettinen tuki (syöttötariffit, markkinapreemiot tai vihreää sähköä koskeva etuoikeus). Kun otetaan huomioon, että kotimaiset EEG-sähkön tuottajat maksavat myös lisämaksua, mutta saavat EEG-tukea, erilaista kohtelua esiintyy ainoastaan silloin, jos tuonnista on maksettava EEG-lisämaksua saamatta tukea. Syrjintä vastaa pohjimmiltaan tukea, jota maahantuodulle EEG-sähkölle ei myönnetä.

| (240) | Syöttötariffien ja markkinapreemioiden osalta komissio toteaa, että ne vaihtelevat EEG-teknologiasta riippuen. Tämän vuoksi on määritettävä maahantuodun EEG-sähkön eri tyypit ja määrät, jotta kyseisiä tukimuotoja voidaan soveltaa tuontiin. Saksa on kuitenkin selittänyt, että todellista EEG-tuontia koskevia tietoja ei ollut saatavilla. Tämän vuoksi syrjintää ei ole voitu mitata soveltamalla yksittäisiä syöttötariffeja tai markkinapreemioita vastaaviin tuontimääriin. |
| --- | --- |

(240)

Syöttötariffien ja markkinapreemioiden osalta komissio toteaa, että ne vaihtelevat EEG-teknologiasta riippuen. Tämän vuoksi on määritettävä maahantuodun EEG-sähkön eri tyypit ja määrät, jotta kyseisiä tukimuotoja voidaan soveltaa tuontiin. Saksa on kuitenkin selittänyt, että todellista EEG-tuontia koskevia tietoja ei ollut saatavilla. Tämän vuoksi syrjintää ei ole voitu mitata soveltamalla yksittäisiä syöttötariffeja tai markkinapreemioita vastaaviin tuontimääriin.

| (241) | Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta aiheutuva etu voidaan sen sijaan määrittää helpommin: Saksa on ilmoittanut, että vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta aiheutuva etu oli käytännössä pienempi kuin 4 snt/kWh. Tämä johtuu siitä, että sähköntoimittajat, jotka hakevat etuoikeutta, saavat 2 snt/kWh alennuksen koko portfolioonsa vain silloin, kun vähintään 50 prosenttia siitä on uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Jotta voidaan välttää tai minimoida riski jäädä niukasti 50 prosentin tavoitteesta (jolloin koko portfoliosta jouduttaisiin maksamaan täysi EEG-lisämaksu), sähköntoimittajien ostamassa EEG-sähkössä on turvamarginaali. Ne ostavat sitä käytännössä yli 50 prosenttia, joskus jopa 60 prosenttia kaikesta hankkimastaan sähköstä. Kun tällaisessa tapauksessa lasketaan kustannusetua, joka voidaan potentiaalisesti siirtää uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähkön tuottajille, koko portfoliolle myönnetty EEG-lisämaksun alennus (2 snt/kWh) on jaettava suuremmalle uusiutuvien energialähteiden osuudelle. Esimerkiksi 60 prosentin osuudella todellinen siirrettävissä oleva kustannusetu ei ole 4 snt/kWh vaan 3,3 snt/kWh. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta saatu suurin etu oli keskimäärin 3,8 snt/kWh vuonna 2012, 3,2 snt/kWh vuonna 2013 ja 3,9 snt/kWh vuonna 2014. |
| --- | --- |

(241)

Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta aiheutuva etu voidaan sen sijaan määrittää helpommin: Saksa on ilmoittanut, että vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta aiheutuva etu oli käytännössä pienempi kuin 4 snt/kWh. Tämä johtuu siitä, että sähköntoimittajat, jotka hakevat etuoikeutta, saavat 2 snt/kWh alennuksen koko portfolioonsa vain silloin, kun vähintään 50 prosenttia siitä on uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Jotta voidaan välttää tai minimoida riski jäädä niukasti 50 prosentin tavoitteesta (jolloin koko portfoliosta jouduttaisiin maksamaan täysi EEG-lisämaksu), sähköntoimittajien ostamassa EEG-sähkössä on turvamarginaali. Ne ostavat sitä käytännössä yli 50 prosenttia, joskus jopa 60 prosenttia kaikesta hankkimastaan sähköstä. Kun tällaisessa tapauksessa lasketaan kustannusetua, joka voidaan potentiaalisesti siirtää uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähkön tuottajille, koko portfoliolle myönnetty EEG-lisämaksun alennus (2 snt/kWh) on jaettava suuremmalle uusiutuvien energialähteiden osuudelle. Esimerkiksi 60 prosentin osuudella todellinen siirrettävissä oleva kustannusetu ei ole 4 snt/kWh vaan 3,3 snt/kWh. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta saatu suurin etu oli keskimäärin 3,8 snt/kWh vuonna 2012, 3,2 snt/kWh vuonna 2013 ja 3,9 snt/kWh vuonna 2014.

| (242) | Näyttää siltä, että vihreää sähköä koskeva etuoikeus oli hiukan suurempi kuin EEG-lisämaksu vuonna 2012, mutta pienempi vuosina 2013 ja 2014. Näyttää myös siltä, että vihreää sähköä koskevan etuoikeuden tuottama etu oli pienempi kuin eräisiin syöttötariffeihin, esimerkiksi aurinkovoimaan, sisältyvä etu (markkinahinnan vähentämisen jälkeen), mutta suurempi joihinkin muihin sisältyvä etu (esimerkiksi tuulivoima). Vaikka vihreää sähköä koskeva etuoikeus voi jossain määrin antaa liian vaatimattoman kuvan syrjinnän todellisesta suuruudesta, on muistutettava, että alkuperätakuiden määrä puolestaan yliarvioi tuonnin määrää. Näin ollen komissio katsoo, että Saksan soveltama menetelmä (johdanto-osan 238 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) on asianmukainen. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta koituvan edun, tarkasteltuna yhdessä alkuperätakuiden tuontia koskevien numerotietojen kanssa, voidaan katsoa muodostavan kohtuullisen arvion siitä, missä määrin maahantuotua EEG-sähköä on syrjitty vuoden 2012 EEG-lain nojalla. |
| --- | --- |

(242)

Näyttää siltä, että vihreää sähköä koskeva etuoikeus oli hiukan suurempi kuin EEG-lisämaksu vuonna 2012, mutta pienempi vuosina 2013 ja 2014. Näyttää myös siltä, että vihreää sähköä koskevan etuoikeuden tuottama etu oli pienempi kuin eräisiin syöttötariffeihin, esimerkiksi aurinkovoimaan, sisältyvä etu (markkinahinnan vähentämisen jälkeen), mutta suurempi joihinkin muihin sisältyvä etu (esimerkiksi tuulivoima). Vaikka vihreää sähköä koskeva etuoikeus voi jossain määrin antaa liian vaatimattoman kuvan syrjinnän todellisesta suuruudesta, on muistutettava, että alkuperätakuiden määrä puolestaan yliarvioi tuonnin määrää. Näin ollen komissio katsoo, että Saksan soveltama menetelmä (johdanto-osan 238 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) on asianmukainen. Vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta koituvan edun, tarkasteltuna yhdessä alkuperätakuiden tuontia koskevien numerotietojen kanssa, voidaan katsoa muodostavan kohtuullisen arvion siitä, missä määrin maahantuotua EEG-sähköä on syrjitty vuoden 2012 EEG-lain nojalla.

| (243) | Tukikelpoisesta maahantuodusta EEG-sähköstä (johdanto-osan 237 kappale) ja vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta ilmoitettujen numerotietojen (johdanto-osan 241 kappale) perusteella uudelleeninvestoitava määrä on 50 miljoonaa euroa (116). Komissio katsoo, että Saksan sitoumus sijoittaa 50 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 19 kappale) rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin korjaa perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitetun aiemman potentiaalisen syrjinnän. |
| --- | --- |

(243)

Tukikelpoisesta maahantuodusta EEG-sähköstä (johdanto-osan 237 kappale) ja vihreää sähköä koskevasta etuoikeudesta ilmoitettujen numerotietojen (johdanto-osan 241 kappale) perusteella uudelleeninvestoitava määrä on 50 miljoonaa euroa (116). Komissio katsoo, että Saksan sitoumus sijoittaa 50 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 19 kappale) rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin korjaa perussopimuksen 30 ja 110 artiklassa tarkoitetun aiemman potentiaalisen syrjinnän.

116

8.   TODISTUSVOIMAISET KIELET

TODISTUSVOIMAISET KIELET

| (244) | Kuten tämän päätöksen 1 jaksossa todetaan, Saksa on luopunut oikeudestaan vaatia tämän päätöksen antamista saksan kielellä. Päätöksen todistusvoimainen kieli on sen vuoksi englanti. |
| --- | --- |

(244)

Kuten tämän päätöksen 1 jaksossa todetaan, Saksa on luopunut oikeudestaan vaatia tämän päätöksen antamista saksan kielellä. Päätöksen todistusvoimainen kieli on sen vuoksi englanti.

9.   PÄÄTELMÄT JA TAKAISINPERINTÄ

PÄÄTELMÄT JA TAKAISINPERINTÄ

| (245) | Kun otetaan huomioon, että EEG-lisämaksusta johtuva perussopimuksen 30 ja 110 artiklan aiempi rikkominen on korjattu, komissio katsoo, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävä tuki, joka todettiin sisämarkkinoille soveltuvaksi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 187 ja 200 kappaleessa, soveltuu sisämarkkinoille myös rahoitusmekanisminsa osalta. |
| --- | --- |

(245)

Kun otetaan huomioon, että EEG-lisämaksusta johtuva perussopimuksen 30 ja 110 artiklan aiempi rikkominen on korjattu, komissio katsoo, että EEG-sähkön tuottajille myönnettävä tuki, joka todettiin sisämarkkinoille soveltuvaksi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 187 ja 200 kappaleessa, soveltuu sisämarkkinoille myös rahoitusmekanisminsa osalta.

| (246) | Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteen, jolla tuetaan EEG-sähkön tuotantoa ja energiaintensiivisiä yrityksiä, ja rikkonut näin perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(246)

Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteen, jolla tuetaan EEG-sähkön tuotantoa ja energiaintensiivisiä yrityksiä, ja rikkonut näin perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

| (247) | Tuki on perittävä takaisin siltä osin kuin se ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(247)

Tuki on perittävä takaisin siltä osin kuin se ei sovellu sisämarkkinoille.

| (248) | Perinnän olisi katettava ainoastaan alennukset EEG-lisämaksusta, jotka on myönnetty vuosilta 2013 ja 2014, jäljempänä ’asianomaiset vuodet’. |
| --- | --- |

(248)

Perinnän olisi katettava ainoastaan alennukset EEG-lisämaksusta, jotka on myönnetty vuosilta 2013 ja 2014, jäljempänä ’asianomaiset vuodet’.

| (249) | Takaisinperittävät määrät olisi kunkin asianomaisen vuoden osalta rajoitettava seuraavien erotukseen: johdanto-osan 251, 252 ja 253 kappaleen mukaisesti määritetty sisämarkkinoille soveltuva määrä asianomaisena vuonna ja EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna. |
| --- | --- |

(249)

Takaisinperittävät määrät olisi kunkin asianomaisen vuoden osalta rajoitettava seuraavien erotukseen: johdanto-osan 251, 252 ja 253 kappaleen mukaisesti määritetty sisämarkkinoille soveltuva määrä asianomaisena vuonna ja EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna.

| (250) | EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, voidaan periaatteessa laskea soveltamalla asianomaisen vuoden alennettua lisämaksua tuensaajan sähkönkulutukseen samana vuonna. Takaisinperinnän nopeuttamiseksi ja koska kaikkia yrityksiä koskevia kulutustietoja ei vielä ole saatavilla asianomaisilta vuosilta, Saksa aikoo ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkön kulutustietoja, jotka toimitettiin hakemuksissa. Saksa aikoo lisäksi käyttää asianomaisten vuosien toteutuneita kulutustietoja määrittääkseen lopulliset takaisinperittävät määrät. Saksa toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksut kyseisten lopullisten määrien perusteella (tätä takaisinperintäprosessin toista vaihetta kutsutaan ”korjausmekanismiksi”). |
| --- | --- |

(250)

EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, voidaan periaatteessa laskea soveltamalla asianomaisen vuoden alennettua lisämaksua tuensaajan sähkönkulutukseen samana vuonna. Takaisinperinnän nopeuttamiseksi ja koska kaikkia yrityksiä koskevia kulutustietoja ei vielä ole saatavilla asianomaisilta vuosilta, Saksa aikoo ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkön kulutustietoja, jotka toimitettiin hakemuksissa. Saksa aikoo lisäksi käyttää asianomaisten vuosien toteutuneita kulutustietoja määrittääkseen lopulliset takaisinperittävät määrät. Saksa toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksut kyseisten lopullisten määrien perusteella (tätä takaisinperintäprosessin toista vaihetta kutsutaan ”korjausmekanismiksi”).

| (251) | Ensimmäinen vaihe määriteltäessä sisämarkkinoille soveltuvaa tuen määrää on vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltaminen. EEG-lisämaksun alennuksesta hyötyneen yrityksen on kuuluttava vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin (suuntaviivojen 185 kohta) tai vaihtoehtoisesti yrityksen sähköintensiteetin on oltava vähintään 20 prosenttia ja sen on kuuluttava toimialalle, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, vaikka se ei kuuluisi millekään liitteessä 3 luetelluista toimialoista (suuntaviivojen 186 kohta). Kuten johdanto-osan 202 kappaleessa selitetään, vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaisia vuosia koskevissa hakemuksissa. |
| --- | --- |

(251)

Ensimmäinen vaihe määriteltäessä sisämarkkinoille soveltuvaa tuen määrää on vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltaminen. EEG-lisämaksun alennuksesta hyötyneen yrityksen on kuuluttava vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin (suuntaviivojen 185 kohta) tai vaihtoehtoisesti yrityksen sähköintensiteetin on oltava vähintään 20 prosenttia ja sen on kuuluttava toimialalle, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, vaikka se ei kuuluisi millekään liitteessä 3 luetelluista toimialoista (suuntaviivojen 186 kohta). Kuten johdanto-osan 202 kappaleessa selitetään, vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaisia vuosia koskevissa hakemuksissa.

| (252) | Lisäksi jos yritys on tukikelpoinen johdanto-osan 251 kappaleen perusteella, sen on maksettava vähintään 15 prosenttia lisäkustannuksista ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohta). Maksettava määrä voidaan kuitenkin yritystasolla rajoittaa 4 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, maksettavaksi tuleva määrä voidaan rajoittaa 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohta). Kuten johdanto-osan 202 kappaleessa selitetään, vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaisia vuosia koskevissa hakemuksissa. Jos yritys ei ole tukikelpoinen johdanto-osan 251 kappaleen perusteella, maksettava määrä vastaa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaan periaatteessa EEG-lisämaksua ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohdassa oleva siirtymäkauden sääntö). |
| --- | --- |

(252)

Lisäksi jos yritys on tukikelpoinen johdanto-osan 251 kappaleen perusteella, sen on maksettava vähintään 15 prosenttia lisäkustannuksista ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohta). Maksettava määrä voidaan kuitenkin yritystasolla rajoittaa 4 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, maksettavaksi tuleva määrä voidaan rajoittaa 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohta). Kuten johdanto-osan 202 kappaleessa selitetään, vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaisia vuosia koskevissa hakemuksissa. Jos yritys ei ole tukikelpoinen johdanto-osan 251 kappaleen perusteella, maksettava määrä vastaa vuoden 2014 suuntaviivojen 3.7.2 kohdan mukaan periaatteessa EEG-lisämaksua ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohdassa oleva siirtymäkauden sääntö).

| (253) | Jos maksettava määrä, joka määritetään johdanto-osan 252 kappaleen perusteella, on jommankumman asianomaisen vuoden osalta suurempi kuin määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi kyseisenä vuonna, sovelletaan johdanto-osan 212 kappaleessa esitettyjä mukautussuunnitelman sääntöjä: Vuoden 2013 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 125:tä prosenttia lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013 (toisin sanoen samana vuonna). Vuoden 2014 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 150:ttä prosenttia lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013 (toisin sanoen edellisenä vuonna). Kuten edellä johdanto-osan 250 kappaleessa todetaan, alustavaa takaisinperittävää määrää määritettäessä vuosina 2013 ja 2014 tosiasiallisesti maksettu lisämaksu voi perustua sähkönkulutustietoihin, jotka yritys on ilmoittanut vuosia 2013 ja 2014 koskevissa alennushakemuksissaan. Korjausmekanismia sovellettaessa käytetään vuosien 2013 ja 2014 todellista sähkönkulutusta koskevia tietoja heti kun ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

(253)

Jos maksettava määrä, joka määritetään johdanto-osan 252 kappaleen perusteella, on jommankumman asianomaisen vuoden osalta suurempi kuin määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi kyseisenä vuonna, sovelletaan johdanto-osan 212 kappaleessa esitettyjä mukautussuunnitelman sääntöjä: Vuoden 2013 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 125:tä prosenttia lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013 (toisin sanoen samana vuonna). Vuoden 2014 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 150:ttä prosenttia lisämaksusta, joka tosiasiallisesti maksettiin vuonna 2013 (toisin sanoen edellisenä vuonna). Kuten edellä johdanto-osan 250 kappaleessa todetaan, alustavaa takaisinperittävää määrää määritettäessä vuosina 2013 ja 2014 tosiasiallisesti maksettu lisämaksu voi perustua sähkönkulutustietoihin, jotka yritys on ilmoittanut vuosia 2013 ja 2014 koskevissa alennushakemuksissaan. Korjausmekanismia sovellettaessa käytetään vuosien 2013 ja 2014 todellista sähkönkulutusta koskevia tietoja heti kun ne ovat saatavilla.

| (254) | Jos johdanto-osan 251, 252 ja 253 kappaleen perusteella määritetty maksettava määrä ei ole suurempi kuin tuensaajan vuonna 2013 tai 2014 tosiasiallisesti maksama määrä, takaisinperintää ei suoriteta. |
| --- | --- |

(254)

Jos johdanto-osan 251, 252 ja 253 kappaleen perusteella määritetty maksettava määrä ei ole suurempi kuin tuensaajan vuonna 2013 tai 2014 tosiasiallisesti maksama määrä, takaisinperintää ei suoriteta.

| (255) | Jos tuensaaja on saanut tukea yhteensä alle 200 000 euroa ja tuki täyttää joko komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 (117) tai komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (118) asetetut kaikki muut kriteerit, sen ei pitäisi katsoa olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eikä sitä pitäisi periä takaisin. |
| --- | --- |

(255)

Jos tuensaaja on saanut tukea yhteensä alle 200 000 euroa ja tuki täyttää joko komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 (117) tai komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (118) asetetut kaikki muut kriteerit, sen ei pitäisi katsoa olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eikä sitä pitäisi periä takaisin.

117

118

| (256) | Jos tuensaaja on saanut tukea yhteensä yli 200 000 euroa, josta on perittävä takaisin alle 200 000 euroa, asetuksia (EY) N:o 1998/2006 ja (EU) N:o 1407/2013 ei sovelleta, sillä tuki koskee samoja tukikelpoisia kustannuksia ja tuen kasautuminen ei näin ollen tule kyseeseen (asetuksen (EU) N:o 1407/2013 5 artiklan 2 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1998/2006 2 artiklan 5 kohta). Nämä määrät olisi sen vuoksi perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(256)

Jos tuensaaja on saanut tukea yhteensä yli 200 000 euroa, josta on perittävä takaisin alle 200 000 euroa, asetuksia (EY) N:o 1998/2006 ja (EU) N:o 1407/2013 ei sovelleta, sillä tuki koskee samoja tukikelpoisia kustannuksia ja tuen kasautuminen ei näin ollen tule kyseeseen (asetuksen (EU) N:o 1407/2013 5 artiklan 2 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1998/2006 2 artiklan 5 kohta). Nämä määrät olisi sen vuoksi perittävä takaisin.

| (257) | Komissio on lisäksi tutkinut, onko takaisinperinnälle esteitä asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti. Kuten edellä johdanto-osan 172 kappaleessa kuvataan, jotkin asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että mukautuksen pitäisi olla mahdollisimman pieni vuonna 2013 ja 2014, jotta voidaan turvata tuensaajien luottamuksensuoja, ja että takaisinperintää ei pitäisi suorittaa. Edellä johdanto-osan 146 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjen syiden vuoksi komission päätös asiassa NN 27/00 ei voi tuottaa tuensaajille luottamuksensuojaa, koska vuoden 2012 EEG-laki poikkeaa vuoden 2000 EEG-laista, ja se annettiin yli kymmenen vuotta myöhemmin. Erityisesti on huomattava, että erityiskorvaussääntö ei sisältynyt vuoden 2000 EEG-lakiin, |
| --- | --- |

(257)

Komissio on lisäksi tutkinut, onko takaisinperinnälle esteitä asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti. Kuten edellä johdanto-osan 172 kappaleessa kuvataan, jotkin asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että mukautuksen pitäisi olla mahdollisimman pieni vuonna 2013 ja 2014, jotta voidaan turvata tuensaajien luottamuksensuoja, ja että takaisinperintää ei pitäisi suorittaa. Edellä johdanto-osan 146 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjen syiden vuoksi komission päätös asiassa NN 27/00 ei voi tuottaa tuensaajille luottamuksensuojaa, koska vuoden 2012 EEG-laki poikkeaa vuoden 2000 EEG-laista, ja se annettiin yli kymmenen vuotta myöhemmin. Erityisesti on huomattava, että erityiskorvaussääntö ei sisältynyt vuoden 2000 EEG-lakiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Uusiutuvia energialähteitä ja kaivoskaasua hyödyntävälle sähköntuotannolle, mukaan lukien sen rahoitusmekanismi, vuoden 2012 EEG-lain (Erneuerbare-Energien-Gesetz 2012) perusteella myönnetty valtiontuki, jonka Saksa on pannut täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että Saksa panee täytäntöön liitteessä I esitetyn sitoumuksen.

2 artikla

Komissio hyväksyy Saksan toimittaman vuosia 2013 ja 2014 koskevan mukauttamissuunnitelman, joka esitetään liitteessä II.

3 artikla

1.   Valtiontuki, joka koostuu uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemisen rahoittamiseksi perittävästä lisämaksusta (EEG-lisämaksu) energiaintensiivisille yrityksille vuosina 2013 ja 2014 myönnettävistä alennuksista (Besondere Ausgleichsregelung, BesAR) ja jonka Saksa on pannut täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, soveltuu sisämarkkinoille, jos se kuuluu johonkin tässä kohdassa esitetyistä neljästä ryhmästä.

Jos valtiontukea on myönnetty yritykselle, joka kuuluu valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (vuoden 2014 suuntaviivat) liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin, tuki soveltuu sisämarkkinoille, jos yritys on maksanut vähintään 15 prosenttia sähköntoimittajille uusiutuvan energian ostovelvoitteista aiheutuvista lisäkustannuksista, jotka myöhemmin siirretään niiden asiakkaille. Jos yritys on maksanut alle 15 prosenttia kyseisistä lisäkustannuksista, valtiontuki soveltuu siitä huolimatta sisämarkkinoille, jos yritys on maksanut summan, joka vastaa vähintään 4:ää prosenttia sen bruttoarvonlisäyksestä, tai vähintään 0,5:ttä prosenttia bruttoarvonlisäyksestä sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia.

Jos valtiontukea on myönnetty yritykselle, joka ei kuulu vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin, mutta jonka sähköintensiteetti oli vuonna 2012 vähintään 20 prosenttia ja joka kuului asianomaisena vuonna toimialaan, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, tuki soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että yritys on maksanut vähintään 15 prosenttia sähköntoimittajille uusiutuvan energian ostovelvoitteista aiheutuvista lisäkustannuksista, jotka myöhemmin siirrettiin niiden asiakkaille. Jos yritys on maksanut alle 15 prosenttia kyseisistä lisäkustannuksista, valtiontuki soveltuu siitä huolimatta sisämarkkinoille, jos yritys on maksanut summan, joka vastaa vähintään 4:ää prosenttia sen bruttoarvonlisäyksestä, tai vähintään 0,5:ttä prosenttia bruttoarvonlisäyksestä sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia.

Jos valtiontukea on myönnetty yritykselle, joka on valtiontukikelpoinen toisen tai kolmannen alakohdan perusteella, mutta yrityksen maksama EEG-lisämaksu ei ole niin suuri kuin kyseisissä alakohdissa edellytetään, tuen seuraavat osat soveltuvat sisämarkkinoille:

| a) | vuodelta 2013 se osa tuesta, joka ylittää 125 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013; |
| --- | --- |

a)

vuodelta 2013 se osa tuesta, joka ylittää 125 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013;

| b) | vuodelta 2014 se osa tuesta, joka ylittää 150 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013. |
| --- | --- |

b)

vuodelta 2014 se osa tuesta, joka ylittää 150 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013.

Jos valtiontukea on myönnetty yritykselle, joka ei ole valtiontukikelpoinen toisen tai kolmannen alakohdan perusteella, ja yritys on maksanut alle 20 prosenttia lisämaksusta aiheutuvista lisäkustannuksista ilman alennusta, tuen seuraavat osat soveltuvat sisämarkkinoille:

| a) | vuodelta 2013 se osa tuesta, joka ylittää 125 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013; |
| --- | --- |

a)

vuodelta 2013 se osa tuesta, joka ylittää 125 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013;

| b) | vuodelta 2014 se osa tuesta, joka ylittää 150 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013. |
| --- | --- |

b)

vuodelta 2014 se osa tuesta, joka ylittää 150 prosenttia lisämaksusta, jonka yritys tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013.

2.   Tuki, joka ei kuulu 1 kohdan soveltamisalaan, ei sovellu sisämarkkinoille.

4 artikla

Tämän päätöksen 1 ja 3 artiklassa tarkoitettujen tukiohjelmien perusteella myönnetyt yksittäiset tuet eivät ole valtiontukea, jos ne myöntämishetkellään täyttivät asetuksen (EY) N:o 994/98 (119) 2 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa vahvistetut ja tuolloin sovelletut edellytykset.

119

5 artikla

Tämän päätöksen 1 ja 3 artiklassa tarkoitettujen tukiohjelmien perusteella myönnetyt yksittäiset tuet, jotka myöntämishetkellään täyttivät asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa tai missä tahansa muussa hyväksytyssä tukiohjelmassa vahvistetut edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille tähän tukityyppiin sovellettavaan enimmäisintensiteettiin saakka.

6 artikla

1.   Saksan on perittävä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta liitteessä III kuvattua menettelyä noudattaen.

2.   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (120) V luvun mukaisesti.

120

4.   Saksan on peruutettava kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukiohjelman mukaiset maksamattomat tukimaksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

7 artikla

1.   Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta perimällä myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin.

3.   Jos Saksa perii takaisin ainoastaan liitteessä III olevassa 4 kohdassa esitetyt alustavat takaisinperittävät määrät, Saksan on varmistettava, että liitteessä III olevassa 4 kohdassa kuvattu korjausmekanismi pannaan täytäntöön vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

8 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | kultakin tuensaajalta alustavasti takaisinperittävä kokonaismäärä (pääoma ja korot); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta alustavasti takaisinperittävä kokonaismäärä (pääoma ja korot);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä, mukaan lukien liitteessä I esitetty sitoumus; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä, mukaan lukien liitteessä I esitetty sitoumus;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin ja että liitteessä I esitettyä sitoumusta noudatetaan. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin ja että liitteessä I esitettyä sitoumusta noudatetaan.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tuen takaisinperintä on saatettu loppuun ja liitteessä I esitetty sitoumus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Saksan on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

9 artikla

Saksa on sitoutunut investoimaan 50 miljoonaa euroa uudelleen rajayhdysjohtoihin ja eurooppalaisiin energiahankkeisiin. Saksan on pidettävä komissio ajan tasalla tämän sitoumuksen täytäntöönpanosta.

10 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 37, 7.2.2014, s. 73, ja EUVL C 250, 1.8.2014, s. 15.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385; suomenkielinen erityispainos: Luku 01, Nide 001, s. 14).

3

(4)  Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (Erneuerbare-Energien-Gesetz – EEG), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla laeilla: Gesetz zur Neuregelung des Rechtsrahmens für die Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energien, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1634, ja Gesetz zur Änderung des Rechtsrahmens für Strom aus solarer Strahlungsenergie und zu weiteren Änderungen im Recht der erneuerbaren Energien, 17.8.2012, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1754.

4

(5)  Gesetz zur grundlegenden Reform des Erneuerbare-Energien-Gesetzes und zur Änderung weiterer Bestimmungen des Energiewirtschaftsrechts, 21.7.2014, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1066.

5

(6)  Valtiontuki SA.38632 (2014/N) – Saksa: EEG 2014 – Uusiutuvia energialähteitä koskevan lain uudistaminen (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

6

(7)  Verordnung zur Weiterentwicklung des bundesweiten Ausgleichsmechanismus vom 17. Juli 2009, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 2101, sellaisena kuin se on muutettuna 17.8.2012 annetun lain 2 §:llä, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1754.

7

(8)  Verordnung zur Ausführung der Verordnung zur Weiterentwicklung des bundesweiten Ausgleichsmechanismus (Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung – AusglMechAV), 22. helmikuuta 2010, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 134, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella Zweite Verordnung zur Änderung der Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung, 19. helmikuuta 2013, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 310.

8

(9)  Ylärajaa sovelletaan myös rautatieyrityksiin. Kyseistä ylärajaa ei käsitellä tässä päätöksessä. Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida vuoden 2012 EEG-lain 42 §:ää erillisessä menettelyssä.

9

(10)  EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1.

10

(11)  Asiat T-244/93 ja T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. komissio, ECLI:EU:T:1995:160.

11

(12)  Gesetz zur grundlegenden Reform des Erneuerbare-Energien-Gesetzes und zur Änderung weiterer Bestimmungen des Energiewirtschaftsrechts, 21. heinäkuuta 2014, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1066.

12

(13)  AusglMechAV-asetuksen 11 §:n mukaan verkkovirasto voi antaa säännöksiä yhteistyössä liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministeriön (nykyinen liittovaltion ympäristö-, luonnonsuojelu-, rakennus- ja ydinturvallisuusministeriö) ja liittovaltion talous- ja teknologiaministeriön (nykyinen liittovaltion talous- ja energiaministeriö) kanssa.

13

(14)  Gesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz – EnWG), 7. heinäkuuta 2005, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 1970, 3621, sellaisena kuin se on muutettuna 4. lokakuuta 2013 annetun lain 3 §:n 4 momentilla, Bundesgesetzblatt, osa I, s. 3746.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

15

(16)  Asia C-379/98, PreussenElektra v. Schleswag, ECLI:EU:C:2001:160.

16

(17)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348.

17

(18)  EYVL C 164, 10.7.2002, s. 5.

18

(19)  Asia C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

19

(20)  Asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413.

20

(21)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851.

21

(22)  Asia C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EU:C:2014:2037.

22

(23)  Asia C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, 87–93 kohta. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti Altmark-kriteerit selkiyttämään sitä, millä edellytyksillä julkisen viranomaisen maksama korvaus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

23

(24)  Tämän väitteensä tueksi Saksa viittaa Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) 25.6.2013 päivättyyn kertomukseen ”Status Review of Renewable and Energy Efficiency Support Schemes in Europe” (erityisesti taulukot sivuilla 18–20).

24

(25)  Asia C-387/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100, 13 kohta; asia C-156/98, Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:2000:467, 25 kohta; asia C-6/97, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:251, 15 kohta; asia C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 36 kohta; asia C-126/01, GEMO SA, ECLI:EU:C:2003:622, 28–31 kohta, joissa käsitellään vastikkeetonta jätteiden keräämistä ja hävittämistä.

25

(26)  Asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 36 kohta. Ks. myös asia T-55/99, CETM v. komissio, ECLI:EU:T:2000:223, 85 kohta.

26

(27)  Asia T-177/10, Alcoa Trasformazioni v. komissio, ECLI:EU:T:2014:897, 82–85 kohta.

27

(28)  Asia T-177/10, Alcoa Trasformazioni v. komissio, ECLI:EU:T:2014:897, 82 kohta.

28

(29)  Asia T-177/10, Alcoa Trasformazioni v. komissio, ECLI:EU:T:2014:897, 84 kohta.

29

(30)  Asia T-177/10, Alcoa Trasformazioni v. komissio, ECLI:EU:T:2014:897, 85 kohta.

30

(31)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, 48 kohta.

31

(32)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 69 kohta.

32

(33)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 38 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130; asia C-487/06 P, British Aggregates Association v. komissio, ECLI:EU:C:2008:757, 86–92 kohta. asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, 43 ja 52 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

33

(34)  Asia C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, 87 kohta.

34

(35)  Asia C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, 89–93 kohta.

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

36

(37)  Yhdistetyt asiat 67/85, 68/85 ja 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy ym., ECLI:EU:C:1988:38; asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio, ECLI:EU:T:2004:76; yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani SpA ym. v. komissio, ECLI:EU:T:2008:537.

37

(38)  Yhdistetyt asiat 67/85, 68/85 ja 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy ym., ECLI:EU:C:1988:38, 30 kohta.

38

(39)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd v. komissio, ECLI:EU:T:2004:76,57 kohta.

39

(40)  Yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani SpA ym. v. komissio, ECLI:EU:T:2008:537,185 kohta.

40

(41)  Asia C-71/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368.

41

(42)  Asia C-71/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 92 kohta.

42

(43)  Asia C-71/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 95 kohta.

43

(44)  Asia C-71/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 96 kohta.

44

(45)  Asia T-295/12, Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:2014:675, 144 kohta; asia T-309/12 – Zweckverband Tierkörperbeseitigung v. komissio, ECLI:EU:T:2014:676, 261 kohta.

45

(46)  Asia T-226/09, British Telecommunications et al. v. komissio, ECLI:EU:T:2013:466, 71 kohta.

46

(47)  Vrt. julkisasiamies Watheletin päätelmät, asia C-242/13, Commerz Nederland, ECLI:EU:C:2014:308, 75 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

47

(48)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348.

48

(49)  Asia C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksa, ECLI:EU:C:1977:52, 21 kohta.

49

(50)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, 35 kohta.

50

(51)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851,16–20 kohta.

51

(52)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, 21 kohta.

52

(53)  Asia C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksa, ECLI:EU:C:1977:52, 21 kohta; asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 35 kohta; asia 259/85, Ranska v. komissio, ECLI:EU:C:1987:478, 23 kohta; asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, 66 kohta.

53

(54)  Asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 16 kohta.

54

(55)  Asia T-139/09, Ranska v. komissio, ECLI:EU:T:2012:496, 63 ja 64 kohta.

55

(56)  Asia C-379/98, PreussenElektra v. Schleswag, ECLI:EU:C:2001:160.

56

(57)  Asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, 70 kohta; asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, 20 kohta.

57

(58)  Asia C-72/91, Sloman Neptun v Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97, 19 kohta.

58

(59)  Asia C-72/91, Sloman Neptun v Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97.

59

(60)  Asia C-72/91, Sloman Neptun v Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97, 21 kohta.

60

(61)  Osavaltion ylioikeuden (Oberlandesgericht Hamm) 14 päivänä toukokuuta 2013 antama tuomio, viite 19 U 180/12.

61

(62)  Vrt. asia C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksa, ECLI:EU:C:1977:52, 21 kohta.

62

(63)  Asia C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, 29 kohta.

63

(64)  Asia C-399/10 P, Bouygues ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2013:175, 103 kohta.

64

(65)  Asia C-399/10 P, Bouygues ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2013:175, 104 kohta.

65

(66)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, 19 kohta; asia C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, 24 kohta.

66

(67)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, 25 kohta; asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 16 kohta.

67

(68)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, 32 kohta.

68

(69)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, 36 kohta.

69

(70)  Asia C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, 38 kohta.

70

(71)  Ks. alaviite 69.

71

(72)  Asia C-279/08 P, komissio v. Alankomaat, ECLI:EU:C:2011:551, 102–113 kohta.

72

(73)  Asia C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, 19 kohta; asia C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, 24 kohta.

73

(74)  Ks. alaviite 21.

74

(75)  EYVL C 164, 10.7.2002, s. 5.

75

(76)  Vuoden 2012 EEG-laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012, joten energian suurkäyttäjät saattoivat hakea alennuksia ensimmäisen kerran vuonna 2013. Vuotta 2012 koskevat alennukset myönnettiin vuoden 2012 EEG-lakia edeltäneen lain nojalla, minkä vuoksi niitä ei tutkita tässä menettelyssä.

76

(77)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

77

(78)  Tuomio asiassa Saksa ym. v. Kronofrance, C-75/05 ja C-80/05, ECLI:EU:C:2008:482, 61 kohta muine viittauksineen.

78

(79)  Asianomaiset osapuolet ovat viitanneet seuraavaan oikeuskäytäntöön: asia C-260/91, Diversinte, ECLI:EU:C:1993:136, 9 kohta; asia C-63/83, Regina v. Kirk, ECLI:EU:C:1984:255, 21 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia C-1/73, Westzucker, ECLI:EU:C:1973:78, 5 kohta; asia C-295/02, Gerken, ECLI:EU:C:2004:400, 47 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia C-420/06, Jager, ECLI:EU:C:2008:152, 59 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia C-189/02 P, Dansk Rørindustri ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2005:408, 217 kohta.

79

(80)  Asia C-334/07 Ρ, komissio v. Freistaat Sachsen, ECLI:EU:C:2008:709, 43 kohta; asia T-176/01, Ferrière Nord ν. komissio, ECLI:EU:T:2004:336, 139 kohta.

80

(81)  Asia 68/69, Bundesknappschaft v. Brock, ECLI:EU:C:1970:24, 6 kohta; asia 1/73 Westzucker GmbH v. Einfuhr- und Vorratsstelle für Zucker, ECLI:EU:C:1973:78, 5 kohta; asia 143/73, SOPAD v. FORMA ym., ECLI:EU:C:1973:145, 8 kohta; asia 96/77, Bauche, ECLI:EU:C:1978:26, 48 kohta; asia 125/77, KoninklijkeScholten-Honig NV ym. v. Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten, ECLI:EU:C:1978:187, 37 kohta; asia 40/79, Ρ v. komissio, ECLI:EU:C:1981:32, 12 kohta; asia 270/84, Licata v. ESC, ECLI:EU:C:1986:304, 31 kohta; asia C-60/98, Butterfly Music v. CEDEM, ECLI:EU:C:1999:333, 24 kohta; asia C-334/07 Ρ, komissio v. Freistaat Sachsen, ECLI:EU:C:2008:709, 53 kohta; asia T-404/05, Kreikka v. komissio, ECLI:EU:T:2008:510, 77 kohta.

81

(82)  Asia C-169/95, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1997:10, 51–54 kohta; yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA v. komissio, ECLI:EU:T:2003:217, 205 kohta.

82

(83)  Yhdistetyt asiat C-465/09 P–C-470/09 P, Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:372, 125 ja 128 kohta.

83

(84)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

84

(85)  Asia C-261/01, van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, 49 kohta; asia C-333/07, Société Régie Networks, ECLI:EU:C:2008:764, 89 kohta.

85

(86)  Ks. edellä alaviite 75.

86

(87)  Asia C-310/99, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:2002:143, 52 kohta.

87

(88)  EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4.

88

(89)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

89

(90)  KOM(2010) 2020 lopullinen, s. 10.

90

(91)  Asia C-301/96, Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:2003:509, 106 kohta.

91

(92)  Yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani SpA ym., ECLI:EU:T:2008:537, 337 kohta.

92

(93)  SA.26036 (C24/09) – Valtiontuki energiaintensiivisille yrityksille, ekosähköä koskeva laki, Itävalta (EUVL L 235, 10.9.2011, s. 42).

93

(94)  Tuomio asiassa Saksa v. komissio (”Jadekost”), C-288/96, ECLI:EU:C:2000:537, 77 kohta muine viittauksineen.

94

(95)  Vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 293 kappale.

95

(96)  Vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 294 ja 295 kappale.

96

(97)  Vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 295 kappale.

97

(98)  Kun tukikelpoisia kulutuspisteitä oli 2 707 vuonna 2014, ja EEG-lisämaksu oli 6,24 snt/kWh, ensimmäisen GWh:n kulutuksesta perittävien lisämaksujen tuotto on 168 916 800 euroa. Ks. vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 296 kappale.

98

(99)  Vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 296 kappale.

99

(100)  Ks. vuoden 2014 EEG-päätöksen johdanto-osan 297 kappale.

100

(101)  Bruttoarvonlisäystä ja sähköintensiteettiä koskevien tietojen soveltamista käsitellään tämän päätöksen johdanto-osan 202 kappaleessa.

101

(102)  Yhdistetyt asiat C-128/03 ja C-129/03, AEM, ECLI:EU:C:2005:224, 44–47 kohta; asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, 42 kohta.

102

(103)  Valtiontukipäätös N 34/90; valtiontukipäätös N 416/99; valtiontukipäätös N 490/00; valtiontukipäätös N 550/00; valtiontukipäätökset N 317/A/2006 ja NN 162/A/2003; valtiontukipäätökset N 707 ja NN 708/02; valtiontukipäätös N 789/02; valtiontukipäätös N 6/A/2001; komission päätös 2007/580/EY; komission päätös 2009/476/EY; valtiontuki N 437/09.

103

(104)  Yhdistetyt asiat C-128/03 ja C-129/03, AEM, ECLI:EU:C:2005:224, 44–47 kohta. asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, 58 ja 59 kohta.

104

(105)  Asia 47/69, Ranska v. komissio, ECLI:EU:C:1970:60, 20 kohta; vuoden 2014 EEG-päätös, johdanto-osan 329 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

105

(106)  Asia C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EU:C:2014:2037.

106

(107)  Asia C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EU:C:2014:2037, 75 ja 119 kohta.

107

(108)  Asia C-260/93, Lamaire, ECLI:EU:C:1994:281, 14 kohta.

108

(109)  Saksa myöntää kuitenkin, että EEG-lisämaksu ei sinänsä ole korvaus spot-markkinoilla myytävän uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön toimittamisesta.

109

(110)  Asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413.

110

(111)  Asia 171/78, komissio v. Tanska, ECLI:EU:C:1980:54, 5 kohta.

111

(112)  Asia C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, 46 kohta.

112

(113)  Ks. esimerkiksi valtiontuki SA.33384 (2011/N) – Itävalta, Ökostromgesetz 2012, C(2012) 565 final.

113

(114)  Ks. alaviite 107.

114

(115)  Valtiontuki SA.15876 (N490/00) – Italia, hukkakustannukset sähkösektorilla (EUVL C 250, 8.10.2005, s. 10).

115

(116)  19,7 miljoonaa euroa (vuonna 2012) + 9,1 miljoonaa euroa (vuonna 2013) + 21,3 miljoonaa euroa (vuonna 2014) = 50,1 miljoonaa euroa.

116

(117)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

117

(118)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

118

(119)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

119

(120)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

120

---

LIITE I

SAKSAN 7 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 2014 TOIMITTAMA SITOUMUS

”Perussopimuksen 30 ja 110 artiklaa koskeva kysymys, joka liittyy olemassa oleviin laitoksiin ja vihreää sähköä koskevaan etuoikeuteen (Grünstromprivileg) (vuoden 2012 EEG-laki)

Vuoden 2012 EEG-lain osalta voitaisiin harkita globaalia ratkaisua sekä vihreää sähköä koskevaan etuoikeuteen että perussopimuksen 30 ja 110 artiklaan liittyviin kysymyksiin. Tällöin väitettyyn rikkomiseen liittyvä arvioitu määrä investoitaisiin uudelleen rajayhdysjohtoihin tai vastaaviin eurooppalaisiin energiahankkeisiin. Uudelleeninvestointi voitaisiin tehdä erissä sitä mukaa kuin asianomainen hanke etenee. Saksan viranomaisten toimittamien numerotietojen mukaan uudelleeninvestoinnin määrä olisi 50 miljoonaa euroa vuoden 2012 tammikuun ja vuoden 2014 heinäkuun välisenä aikana. Saksa tarjoaa tätä sitoumusta suojaten samalla oikeudellisen asemansa (ei syrjintää).”

---

LIITE II

SAKSAN 4 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 2014 TOIMITTAMA SITOUMUS (ALKUPERÄINEN TEKSTI)

”Die Rückforderung bezogen auf ein Unternehmen ergibt sich aus der Differenz der entsprechenden EEG-Kosten nach Umwelt- und Energiebeihilfeleitlinien (EEAG) und der nach EEG 2012 bemessenen EEGKosten. Dabei begrenzt der Anpassungsplan die nach EEAG zu leistende Zahlung auf max. 125 % (für 2013) bzw. max. 150 % (für 2014) der nach EEG 2012 für 2013 geleisteten EEG-Zahlung (vgl. folgende schematische Darstellung). Negative Rückforderungsbeträge werden nicht berücksichtigt.

Schematische Darstellung der Berechnung

Rückforderung2013 = Z(Anpassplan)2013 – Z(EEG2012)2013

Mit: Z(Anpassplan)2013 = Minimum von Z(EEAG) und 125 % × Z(EEG2012)2013

Rückforderung2013
  : Rückforderung für das Jahr 2013

Z(Anpassplan)2013
  : Zahlung gemäß Anpassungsplan für 2013

Z(EEAG)2013
  : Zahlung gemäß EEAG für 2013

Z(EEG2012)2013
  : Für 2013 nach EEG2012 tatsächlich geleistete EEG-Zahlung

Aufgrund der Dringlichkeit einerseits und zur Begrenzung des ohnehin als sehr hoch einzuschätzenden administrativen Aufwandes andererseits ist es nötig, für die Berechnung der unternehmensbezogenen Rückforderungsbeträge ausschließlich auf dem BAFA schon vorliegende Zahlen zurückzugreifen (1). Daher werden die spezifischen Unternehmensdaten (Bruttowertschöpfung zu Marktpreisen, Strombezugsmenge, Stromkosten) der Anträge für 2013 bzw. 2014 verwendet (’Bescheiddaten’), die sich auf das entsprechende Nachweisjahr beziehen (maßgebendes Geschäftsjahr des Unternehmens in 2011 (Voraussetzungsjahr) für Begrenzung in 2013 (Begrenzungsjahr); maßgebendes Geschäftsjahr des Unternehmens in 2012 für Begrenzung in 2014). Demzufolge wird für die Berechnung u. a. jeweils die spezifische Bruttowertschöpfung zu Marktpreisen verwendet, da die Daten für die Bruttowertschöpfung zu Faktorkosten nicht vorliegen. Weiterhin erfordert diese Vorgehensweise, dass der gesamte Berechnungsvergleich auf der angemeldeten Strombezugsmenge im Voraussetzungsjahr beruht, die von der in dem betreffenden Begrenzungsjahr tatsächlich verbrauchten Strommenge abweicht.

Jahresbezug der verwendeten Werte:

| | Bescheid für 2013 | Bescheid für 2014 |
| --- | --- | --- |
| Bruttowertschöpfung (zu Marktpreisen) | 2011 | 2012 |
| Strommenge | 2011 | 2012 |
| Stromkosten | 2011 | 2012” |

Bescheid für 2013

Bescheid für 2014

Bruttowertschöpfung (zu Marktpreisen)

2011

2012

Strommenge

2011

2012

Stromkosten

2011

2012”

Käännös:

Käännös:

”Perittävä [kerrytettävissä oleva] rahamäärä muodostuu yksittäisen yrityksen osalta seuraavien erotuksesta: EEG-kustannukset, jotka määritetään valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2020–2014 annettujen suuntaviivojen (vuoden 2014 suuntaviivat) mukaisesti, ja EEG-kustannukset, jotka määritetään vuoden 2012 EEG-lain perusteella. Mukauttamissuunnitelman mukaan vuoden 2014 suuntaviivojen perusteella suoritettava määrä on vuonna 2013 enintään 125 prosenttia ja vuonna 2014 enintään 150 prosenttia maksusta, joka on suoritettu vuodelta 2013 vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti (ks. kaavio). Negatiivisia takaisin perittäviä määriä ei oteta huomioon.

Kaavio: takaisinperinnän laskentamenetelmä

Takaisinperintä2013 = M(mukautussuunnitelma)2013 – M(vuoden 2012 EEG-laki)2013

M(mukautussuunnitelma)2013 = Vähimmäismaksu(vuoden 2014 suuntaviivat) ja 125 % × M(vuoden 2012 EEG-laki)2013

Takaisinperintä2013
  : takaisinperintä vuodelta 2013

M(mukautussuunnitelma)2013
  : vuotta 2013 koskevan mukautussuunnitelman mukaisesti suoritettava maksu

M(vuoden 2014 suuntaviivat)2013
  : vuodelta 2013 suoritettava maksu vuoden 2014 suuntaviivojen mukaisesti

M(vuoden 2012 EEG-laki)2013
  : vuodelta 2013 tosiasiallisesti suoritettu maksu vuoden 2012 EEG-lain mukaisesti

Ottaen huomioon asian kiireellisyys ja jotta voidaan keventää hallinnollista rasitetta, jonka arvioidaan olevan hyvin suuri, on tarpeen laskea yrityksiltä takaisinperittävä määrä yksinomaan niiden tietojen perusteella, jotka ovat jo BAFA:n käytettävissä (2). Näin ollen käytetään yrityskohtaisia tietoja (markkinahintainen bruttoarvonlisäys, sähkönkulutus ja sähkökustannukset), jotka yritykset toimittivat vuosia 2013 ja 2014 koskevissa hakemuksissaan, mutta jotka liittyvät vuoteen, jolta tietoja oli toimitettava (eli tilikausi 2011 vuonna 2013 myönnetyn alennuksen osalta ja tilikausi 2012 vuonna 2014 myönnetyn alennuksen osalta). Näin ollen laskelma perustuu markkinahintaiseen bruttoarvonlisäykseen, koska tuotantokustannushintaista bruttoarvonlisäystä koskevat tiedot eivät ole saatavilla. Lisäksi vertailulaskelman on perustuttava hakemuksissa toimitettuihin sähkönkulutustietoihin, jotka liittyvät vuoteen, jolta tietoja oli toimitettava. Kyseiset sähkönkulutustiedot poikkeavat todelliseen kulutukseen perustuvista tiedoista sinä vuonna, jona alennus myönnettiin.

Käytettyjen numerotietojen viitevuodet:

| | BAFA:n päätös (vuosi 2013) | BAFA:n päätös (vuosi 2014) |
| --- | --- | --- |
| Markkinahintainen bruttoarvonlisäys | 2011 | 2012 |
| Sähkönkulutus | 2011 | 2012 |
| Sähkökustannukset | 2011 | 2012” |

BAFA:n päätös (vuosi 2013)

BAFA:n päätös (vuosi 2014)

Markkinahintainen bruttoarvonlisäys

2011

2012

Sähkönkulutus

2011

2012

Sähkökustannukset

2011

2012”

---

(1)  Alkuperäinen alaviite: ’Die unternehmensbezogenen Daten des Jahres 2013 liegen dem BAFA nicht vor. Unternehmensbezogene Daten des Jahres 2014 existieren naturgemäß noch nicht.’

1

(2)  Alkuperäinen alaviite: ’Yrityskohtaiset tiedot vuodelta 2013 eivät ole BAFA:n käytettävissä. Vuodelta 2014 ei ole vielä yrityskohtaisia tietoja.’

2

---

LIITE III

TAKAISINPERINTÄMENETELMÄ

| 1. | Perintä kattaa ainoastaan alennukset EEG-lisämaksusta, jotka on myönnetty vuosilta 2013 ja 2014, jäljempänä ’asianomaiset vuodet’. |
| --- | --- |

1.

Perintä kattaa ainoastaan alennukset EEG-lisämaksusta, jotka on myönnetty vuosilta 2013 ja 2014, jäljempänä ’asianomaiset vuodet’.

| 2. | Takaisinperittävät määrät vastaavat kunkin asianomaisen vuoden osalta seuraavien erotusta: 5–8 kohdan mukaisesti määritetty kyseisen vuoden sisämarkkinoille soveltuva määrä ja 3 ja 4 kohdan mukaisesti määritetty EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna. |
| --- | --- |

2.

Takaisinperittävät määrät vastaavat kunkin asianomaisen vuoden osalta seuraavien erotusta: 5–8 kohdan mukaisesti määritetty kyseisen vuoden sisämarkkinoille soveltuva määrä ja 3 ja 4 kohdan mukaisesti määritetty EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna.

EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna.

| 3. | EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, lasketaan soveltamalla asianomaisen vuoden alennettua lisämaksua tuensaajan sähkönkulutukseen samana vuonna. |
| --- | --- |

3.

EEG-lisämaksun määrä, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, lasketaan soveltamalla asianomaisen vuoden alennettua lisämaksua tuensaajan sähkönkulutukseen samana vuonna.

| 4. | Edellä 3 kohdasta poiketen Saksa voi ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkönkulutustietoja, jotka toimitettiin tuensaajan asianomaista vuotta koskevissa hakemuksissa. Tässä tapauksessa alustava määrä on perittävä takaisin viipymättä, ja Saksan on seuraavana toimena määritettävä lopullinen takaisinperittävä määrä toteutuneiden kulutustietojen perusteella ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksun kyseisen lopullisen määrän perusteella (”korjausmekanismi”). |
| --- | --- |

4.

Edellä 3 kohdasta poiketen Saksa voi ensi vaiheessa määrittää alustavan takaisinperittävän määrän käyttäen perustana sähkönkulutustietoja, jotka toimitettiin tuensaajan asianomaista vuotta koskevissa hakemuksissa. Tässä tapauksessa alustava määrä on perittävä takaisin viipymättä, ja Saksan on seuraavana toimena määritettävä lopullinen takaisinperittävä määrä toteutuneiden kulutustietojen perusteella ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen takaisinperinnän tai takaisinmaksun kyseisen lopullisen määrän perusteella (”korjausmekanismi”).

Sisämarkkinoille soveltuva määrä

| 5. | Jos tuensaaja kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin (suuntaviivojen 185 kohta), tai vaihtoehtoisesti tuensaajan sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia ja se kuuluu toimialaan, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, tuensaaja on oikeutettu saamaan tukea alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista, vaikka se ei kuuluisi mihinkään liitteessä 3 luetelluista toimialoista (vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohta). Vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaista vuotta koskevassa hakemuksessa. |
| --- | --- |

5.

Jos tuensaaja kuuluu vuoden 2014 suuntaviivojen liitteessä 3 lueteltuihin toimialoihin (suuntaviivojen 185 kohta), tai vaihtoehtoisesti tuensaajan sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia ja se kuuluu toimialaan, jolla kaupan intensiteetti on vähintään 4 prosenttia unionin tasolla, tuensaaja on oikeutettu saamaan tukea alennuksina maksuista, joilla rahoitetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemista, vaikka se ei kuuluisi mihinkään liitteessä 3 luetelluista toimialoista (vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohta). Vuoden 2014 suuntaviivojen 186 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaista vuotta koskevassa hakemuksessa.

| 6. | Jos tuensaaja on tukikelpoinen 5 kohdan perusteella, sisämarkkinoille soveltuva määrä on 15 prosenttia EEG-lisämaksusta ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohta). Maksettava sisämarkkinoille soveltuva määrä voidaan kuitenkin yritystasolla rajoittaa 4 prosenttiin asianomaisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, sisämarkkinoille soveltuva määrä voidaan rajoittaa 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohta). Vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaista vuotta koskevassa hakemuksessa. |
| --- | --- |

6.

Jos tuensaaja on tukikelpoinen 5 kohdan perusteella, sisämarkkinoille soveltuva määrä on 15 prosenttia EEG-lisämaksusta ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 188 kohta). Maksettava sisämarkkinoille soveltuva määrä voidaan kuitenkin yritystasolla rajoittaa 4 prosenttiin asianomaisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä. Sellaisten yritysten tapauksessa, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia, sisämarkkinoille soveltuva määrä voidaan rajoittaa 0,5 prosenttiin kyseisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohta). Vuoden 2014 suuntaviivojen 189 kohtaa sovellettaessa voidaan käyttää tietoja, jotka on toimitettu asianomaista vuotta koskevassa hakemuksessa.

| 7. | Jos tuensaaja ei ole tukikelpoinen 5 kohdan perusteella, sisämarkkinoille soveltuva määrä on 20 prosenttia EEG-lisämaksusta ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta). |
| --- | --- |

7.

Jos tuensaaja ei ole tukikelpoinen 5 kohdan perusteella, sisämarkkinoille soveltuva määrä on 20 prosenttia EEG-lisämaksusta ilman alennusta (vuoden 2014 suuntaviivojen 197 kohta).

| 8. | Jos sisämarkkinoille soveltuva määrä, joka määritetään 6 ja 7 kohdan perusteella, on jommankumman asianomaisen vuoden osalta suurempi kuin EEG-lisämaksu, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, sisämarkkinoille soveltuvaa määrää rajoitetaan seuraavasti:






  a) | vuoden 2013 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 125:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013 (toisin sanoen samana vuonna); |
| --- | --- | --- |

8.

Jos sisämarkkinoille soveltuva määrä, joka määritetään 6 ja 7 kohdan perusteella, on jommankumman asianomaisen vuoden osalta suurempi kuin EEG-lisämaksu, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi asianomaisena vuonna, sisämarkkinoille soveltuvaa määrää rajoitetaan seuraavasti:

a)

vuoden 2013 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 125:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013 (toisin sanoen samana vuonna);

| b) | vuoden 2014 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 150:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013 (toisin sanoen edellisenä vuonna). |
| --- | --- |

b)

vuoden 2014 osalta sisämarkkinoille soveltuva määrä ei saa ylittää 150:ttä prosenttia EEG-lisämaksusta, jonka tuensaaja tosiasiallisesti maksoi vuonna 2013 (toisin sanoen edellisenä vuonna).

---

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/165

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1586,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2015,

valtiontuesta SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1281)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Komission soveltama menettely

| (1) | Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä Puola ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitellusta rahoituksesta, jolla on tarkoitus muuttaa Gdynian lähellä Puolan pohjoisosassa sijaitseva sotilaslentoasema siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi. Toimenpide kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä Puola ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitellusta rahoituksesta, jolla on tarkoitus muuttaa Gdynian lähellä Puolan pohjoisosassa sijaitseva sotilaslentoasema siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi. Toimenpide kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla SA.35388.

| (2) | Komissio pyysi 7 päivänä marraskuuta 2012 ja 6 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä. Puola toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2012 ja 15 päivänä maaliskuuta 2013. Komission ja Puolan välillä järjestettiin kokous 17 päivänä huhtikuuta 2013. Puola vahvisti kokouksessa, että ilmoitettu rahoitus oli jo myönnetty peruuttamattomasti. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 7 päivänä marraskuuta 2012 ja 6 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä. Puola toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2012 ja 15 päivänä maaliskuuta 2013. Komission ja Puolan välillä järjestettiin kokous 17 päivänä huhtikuuta 2013. Puola vahvisti kokouksessa, että ilmoitettu rahoitus oli jo myönnetty peruuttamattomasti.

| (3) | Komissio ilmoitti Puolalle 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siirtävänsä asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin, koska suurin osa komissiolle ilmoitetusta rahoituksesta oli jo myönnetty peruuttamattomasti. Puola toimitti lisätietoja 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Puolalle 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siirtävänsä asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin, koska suurin osa komissiolle ilmoitetusta rahoituksesta oli jo myönnetty peruuttamattomasti. Puola toimitti lisätietoja 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Komissio ilmoitti Puolalle 2 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (2), jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian kaupungin, jäljempänä ’Gdynia’, ja Kosakowon kunnan, jäljempänä ’Kosakowo’, yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o., jäljempänä ’Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö’ tai ’lentoaseman pitäjä’, myöntämää rahoitusta. Puola esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 6 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Puolalle 2 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (2), jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian kaupungin, jäljempänä ’Gdynia’, ja Kosakowon kunnan, jäljempänä ’Kosakowo’, yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o., jäljempänä ’Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö’ tai ’lentoaseman pitäjä’, myöntämää rahoitusta. Puola esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 6 päivänä elokuuta 2013.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

| (6) | Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia. Puolalle ilmoitettiin asiasta 9 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia. Puolalle ilmoitettiin asiasta 9 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Puola toimitti lisätietoja 4 ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Puolan edustajien välinen kokous järjestettiin 26 päivänä marraskuuta 2013. Puola toimitti lisätietoja 3 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Puola toimitti lisätietoja 4 ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Puolan edustajien välinen kokous järjestettiin 26 päivänä marraskuuta 2013. Puola toimitti lisätietoja 3 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Komissio antoi 11 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 2014/883/EU (4), jossa se katsoi, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ja valtiontuki, jonka Puolan viranomaiset aikoivat myöntää saman lentoaseman pitäjälle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Päätöksessä määrättiin, että Puolan viranomaisten on perittävä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle jo myönnetty tuki takaisin. |
| --- | --- |

(8)

Komissio antoi 11 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 2014/883/EU (4), jossa se katsoi, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ja valtiontuki, jonka Puolan viranomaiset aikoivat myöntää saman lentoaseman pitäjälle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Päätöksessä määrättiin, että Puolan viranomaisten on perittävä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle jo myönnetty tuki takaisin.

1.2   Menettely unionin tuomioistuimessa ja tuen takaisinperintä

| (9) | Kosakowo nosti 9 päivänä huhtikuuta 2014 ja Gdynia ja lentoaseman pitäjä nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2014 Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen päätöksen 2014/883/EU kumoamiseksi (5). Kantajat väittivät muun muassa, että komissio on perusteettomasti yhdistänyt tutkinnan kohteena olevaan toimenpiteeseen myös menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. |
| --- | --- |

(9)

Kosakowo nosti 9 päivänä huhtikuuta 2014 ja Gdynia ja lentoaseman pitäjä nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2014 Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen päätöksen 2014/883/EU kumoamiseksi (5). Kantajat väittivät muun muassa, että komissio on perusteettomasti yhdistänyt tutkinnan kohteena olevaan toimenpiteeseen myös menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin.

| (10) | Gdynia ja lentoaseman pitäjä vaativat 8 päivänä huhtikuuta 2014 ja Kosakowo vaati 9 päivänä huhtikuuta 2014 välitoimien määräämistä kyseisissä asioissa. |
| --- | --- |

(10)

Gdynia ja lentoaseman pitäjä vaativat 8 päivänä huhtikuuta 2014 ja Kosakowo vaati 9 päivänä huhtikuuta 2014 välitoimien määräämistä kyseisissä asioissa.

| (11) | Pohjois-Gdanskin alioikeus (Sąd Rejonowy Gdańsk-Północ) antoi 7 päivänä toukokuuta 2014 päätöksen, jolla Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö julistettiin konkurssiin. Kaikkia velkojia kehotettiin ilmoittamaan saatavansa kolmen kuukauden kuluessa. Kosakowo ilmoitti 5 päivänä kesäkuuta 2014 saataviensa määräksi 6,28 miljoonaa Puolan zlotya (noin 1,57 miljoonaa euroa) korkoineen. Gdynia ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2014 saataviensa määräksi 85,44 miljoonaa Puolan zlotya (noin 21,36 miljoonaa euroa) korkoineen. |
| --- | --- |

(11)

Pohjois-Gdanskin alioikeus (Sąd Rejonowy Gdańsk-Północ) antoi 7 päivänä toukokuuta 2014 päätöksen, jolla Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö julistettiin konkurssiin. Kaikkia velkojia kehotettiin ilmoittamaan saatavansa kolmen kuukauden kuluessa. Kosakowo ilmoitti 5 päivänä kesäkuuta 2014 saataviensa määräksi 6,28 miljoonaa Puolan zlotya (noin 1,57 miljoonaa euroa) korkoineen. Gdynia ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2014 saataviensa määräksi 85,44 miljoonaa Puolan zlotya (noin 21,36 miljoonaa euroa) korkoineen.

| (12) | Väliaikaistoimia koskevat hakemukset hylättiin 20 päivänä elokuuta 2014 tuomioistuimen presidentin päätöksillä (6). Tuomioistuimen presidentti katsoi erityisesti, että päätöstä 2014/883/EU ei voida pitää ratkaisevana syynä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön konkurssiin, koska yhtiö itse julistautui konkurssiin jo kauan ennen kuin Puolan viranomaiset toteuttivat toimenpiteet komission päätöksen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

(12)

Väliaikaistoimia koskevat hakemukset hylättiin 20 päivänä elokuuta 2014 tuomioistuimen presidentin päätöksillä (6). Tuomioistuimen presidentti katsoi erityisesti, että päätöstä 2014/883/EU ei voida pitää ratkaisevana syynä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön konkurssiin, koska yhtiö itse julistautui konkurssiin jo kauan ennen kuin Puolan viranomaiset toteuttivat toimenpiteet komission päätöksen täytäntöönpanoa varten.

| (13) | Puolan viranomaiset esittivät 15 päivänä lokakuuta 2014 kummassakin asiassa väliintulon, jonka mukaan päätös 2014/883/EU on kumottava siltä osin kuin siinä määrätään niiden lentoaseman pitäjälle myönnettyjen varojen takaisinperimisestä, joilla oli rahoitettu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.1.1 kohdassa tarkoitettuja yleisen edun piiriin kuuluvia toimia. |
| --- | --- |

(13)

Puolan viranomaiset esittivät 15 päivänä lokakuuta 2014 kummassakin asiassa väliintulon, jonka mukaan päätös 2014/883/EU on kumottava siltä osin kuin siinä määrätään niiden lentoaseman pitäjälle myönnettyjen varojen takaisinperimisestä, joilla oli rahoitettu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.1.1 kohdassa tarkoitettuja yleisen edun piiriin kuuluvia toimia.

| (14) | Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pesänhoitaja oli ottanut Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hallintaansa meneillään olevan konkurssimenettelyn myötä, jossa yhtiön omaisuus on tarkoitus muuttaa rahaksi (7). |
| --- | --- |

(14)

Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pesänhoitaja oli ottanut Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hallintaansa meneillään olevan konkurssimenettelyn myötä, jossa yhtiön omaisuus on tarkoitus muuttaa rahaksi (7).

1.3   Kumoaminen

| (15) | Tuomioistuinmenettelyn yhteydessä kävi ilmi, että päätöksellä 2014/883/EU sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsottuun tukeen sisältyy myös eräitä investointeja, jotka menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(15)

Tuomioistuinmenettelyn yhteydessä kävi ilmi, että päätöksellä 2014/883/EU sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsottuun tukeen sisältyy myös eräitä investointeja, jotka menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan eivät ole valtiontukea.

| (16) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tästä syystä nämä investoinnit eivät olleet muodollisen tutkintamenettelyn kohteena. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tästä syystä nämä investoinnit eivät olleet muodollisen tutkintamenettelyn kohteena.

| (17) | Komissio kuitenkin katsoi päätöksessä 2014/883/EU, että Puolan lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjillä on velvollisuus rahoittaa tällaiset investoinnit omista varoistaan. Yksityinen talouden toimija ottaisi sen vuoksi huomioon tällaiset kustannukset ennen kuin tekisi päätöksen toteuttaa investointeja lentoasemaan (kuten Puolan viranomaiset totesivat omassa analyysissaan), sillä tällaisten investointien julkinen rahoitus voitaisiin katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(17)

Komissio kuitenkin katsoi päätöksessä 2014/883/EU, että Puolan lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjillä on velvollisuus rahoittaa tällaiset investoinnit omista varoistaan. Yksityinen talouden toimija ottaisi sen vuoksi huomioon tällaiset kustannukset ennen kuin tekisi päätöksen toteuttaa investointeja lentoasemaan (kuten Puolan viranomaiset totesivat omassa analyysissaan), sillä tällaisten investointien julkinen rahoitus voitaisiin katsoa valtiontueksi.

| (18) | Koska investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin eivät menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan ole valtiontukea, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä. Päätös 2014/883/EU olisi tämän vuoksi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. Koska oikeudenkäyntiasiakirjoissa on esitetty kaikki tutkinnan kohteena olevan toimenpiteen arviointia varten tarvittavat tiedot, ei ole tarpeen suorittaa uutta muodollista tutkintamenettelyä. |
| --- | --- |

(18)

Koska investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin eivät menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan ole valtiontukea, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä. Päätös 2014/883/EU olisi tämän vuoksi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. Koska oikeudenkäyntiasiakirjoissa on esitetty kaikki tutkinnan kohteena olevan toimenpiteen arviointia varten tarvittavat tiedot, ei ole tarpeen suorittaa uutta muodollista tutkintamenettelyä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

2.1   Tutkinnan tausta

| (19) | Asia koskee Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla (Pommerin voivodikunnassa) 25 kilometrin päässä Gdanskin lentoasemasta sijaitsevan uuden siviili-ilmailuun käytettävän lentoaseman rahoitusta (8). Uutta lentoasemaa hallinnoi Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö. Lentoaseman pitäjä on kokonaan Gdynian ja Kosakowon omistuksessa. |
| --- | --- |

(19)

Asia koskee Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla (Pommerin voivodikunnassa) 25 kilometrin päässä Gdanskin lentoasemasta sijaitsevan uuden siviili-ilmailuun käytettävän lentoaseman rahoitusta (8). Uutta lentoasemaa hallinnoi Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö. Lentoaseman pitäjä on kokonaan Gdynian ja Kosakowon omistuksessa.

| (20) | Investointihankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuva Pommerin voivodikunnan toinen lentoasema (9). Uutta lentoasemaa käytettäisiin lähinnä yleisilmailussa (esimerkiksi yksityislentokoneet, purjelentokoneet/pien- ja urheilulentokoneet) sekä halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toiminnassa. Ilmoituksen tekohetkellä lentoaseman odotettiin aloittavan toimintansa vuoden 2014 alussa. PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PWC’, vuonna 2012 laatimassa raportissa esitetään ensimmäisten toimintavuosien matkustajamääristä seuraavat ennusteet: vuonna 2014 noin [...], vuonna 2017 noin [...], vuonna 2020 noin [...] ja vuonna 2028 noin [...]. |
| --- | --- |

(20)

Investointihankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuva Pommerin voivodikunnan toinen lentoasema (9). Uutta lentoasemaa käytettäisiin lähinnä yleisilmailussa (esimerkiksi yksityislentokoneet, purjelentokoneet/pien- ja urheilulentokoneet) sekä halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toiminnassa. Ilmoituksen tekohetkellä lentoaseman odotettiin aloittavan toimintansa vuoden 2014 alussa. PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PWC’, vuonna 2012 laatimassa raportissa esitetään ensimmäisten toimintavuosien matkustajamääristä seuraavat ennusteet: vuonna 2014 noin [...], vuonna 2017 noin [...], vuonna 2020 noin [...] ja vuonna 2028 noin [...].

| (21) | Hanke sai alkunsa huhtikuussa 2005, jolloin useat alueelliset viranomaiset, puolustusministeriö ja Gdanskin lentoaseman edustajat (10) tekivät aiesopimuksen Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuvan uuden lentoaseman käyttöönotosta Pommerin voivodikunnan alueella. |
| --- | --- |

(21)

Hanke sai alkunsa huhtikuussa 2005, jolloin useat alueelliset viranomaiset, puolustusministeriö ja Gdanskin lentoaseman edustajat (10) tekivät aiesopimuksen Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuvan uuden lentoaseman käyttöönotosta Pommerin voivodikunnan alueella.

| (22) | Sopimuksen mukaan tulevan Gdynia-Kosakowon lentoaseman hallinnosta vastaisi Gdanskin lentoasema. Liikenneministeri ja puolustusministeri vahvistivat päätöksen elokuussa 2006. |
| --- | --- |

(22)

Sopimuksen mukaan tulevan Gdynia-Kosakowon lentoaseman hallinnosta vastaisi Gdanskin lentoasema. Liikenneministeri ja puolustusministeri vahvistivat päätöksen elokuussa 2006.

| (23) | Heinäkuussa 2007 Gdynian ja Kosakowon paikallisviranomaiset perustivat Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön. Joulukuussa 2009 Gdynia ja Kosakowo saivat liikenneministeriön suostumuksen siihen, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö olisi vastedes vastuussa uudesta lentoasemasta. |
| --- | --- |

(23)

Heinäkuussa 2007 Gdynian ja Kosakowon paikallisviranomaiset perustivat Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön. Joulukuussa 2009 Gdynia ja Kosakowo saivat liikenneministeriön suostumuksen siihen, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö olisi vastedes vastuussa uudesta lentoasemasta.

| (24) | Puolan parlamentti Sejm hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2008 eräiden valtiokonttorin sekä puolustusvoimien omaisuuserien hallinnasta 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain (11), jäljempänä ’30 päivänä toukokuuta 1996 annettu laki, sellaisena kuin se on muutettuna’, muutoksen, jonka nojalla sotilaslentoasemia voidaan muuttaa siviililentoasemiksi. |
| --- | --- |

(24)

Puolan parlamentti Sejm hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2008 eräiden valtiokonttorin sekä puolustusvoimien omaisuuserien hallinnasta 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain (11), jäljempänä ’30 päivänä toukokuuta 1996 annettu laki, sellaisena kuin se on muutettuna’, muutoksen, jonka nojalla sotilaslentoasemia voidaan muuttaa siviililentoasemiksi.

| (25) | Puolan hallitus hyväksyi 24 päivänä joulukuuta 2008 täytäntöönpanoasetuksen, joka koskee 30 päivänä toukokuuta 1996 annettua lakia, sellaisena kuin se on muutettuna. Täytäntöönpanoasetuksessa luetellaan ne sotilaslentoasemat tai niiden osat, joita voidaan käyttää siviililentoasemien perustamista tai laajentamista varten. Täytäntöönpanoasetuksessa mainitaan Gdynia-Kosakowon sotilaslentoasema (tai tarkemmin sen osa) luettelossa niistä sotilaslentoasemista, joita voidaan 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata paikallisviranomaisille vähintään 30 vuodeksi yksinomaan siviililentoaseman perustamista tai laajentamista varten. Jos paikallisviranomaiset eivät itse perusta lentoasemaa, ne voivat 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata tätä tarkoitusta varten vuokraamansa kiinteistöt edelleen siviililentoaseman perustavalle tai sitä hallinnoivalle yritykselle vähintään 30 vuodeksi. |
| --- | --- |

(25)

Puolan hallitus hyväksyi 24 päivänä joulukuuta 2008 täytäntöönpanoasetuksen, joka koskee 30 päivänä toukokuuta 1996 annettua lakia, sellaisena kuin se on muutettuna. Täytäntöönpanoasetuksessa luetellaan ne sotilaslentoasemat tai niiden osat, joita voidaan käyttää siviililentoasemien perustamista tai laajentamista varten. Täytäntöönpanoasetuksessa mainitaan Gdynia-Kosakowon sotilaslentoasema (tai tarkemmin sen osa) luettelossa niistä sotilaslentoasemista, joita voidaan 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata paikallisviranomaisille vähintään 30 vuodeksi yksinomaan siviililentoaseman perustamista tai laajentamista varten. Jos paikallisviranomaiset eivät itse perusta lentoasemaa, ne voivat 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata tätä tarkoitusta varten vuokraamansa kiinteistöt edelleen siviililentoaseman perustavalle tai sitä hallinnoivalle yritykselle vähintään 30 vuodeksi.

| (26) | Pommerin voivodi teki valtiokonttorin edustajana 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, ja 9 päivänä syyskuuta 2010 annetun täytäntöönpanoasetuksen nojalla Kosakowon kunnan kanssa vuokrasopimuksen 30 vuodeksi (9 päivästä syyskuuta 20109 päivään syyskuuta 2040) 253 hehtaarin maa-alueesta, jolla sotilaslentoasema sijaitsee. Vuokrasopimuksen mukaan Kosakowon on osoitettava 30 prosenttia vuokratuloista puolustusvoimien uudistamisrahastoon (Fundusz Modernizacji Sił Zbrojnych) (12). |
| --- | --- |

(26)

Pommerin voivodi teki valtiokonttorin edustajana 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, ja 9 päivänä syyskuuta 2010 annetun täytäntöönpanoasetuksen nojalla Kosakowon kunnan kanssa vuokrasopimuksen 30 vuodeksi (9 päivästä syyskuuta 20109 päivään syyskuuta 2040) 253 hehtaarin maa-alueesta, jolla sotilaslentoasema sijaitsee. Vuokrasopimuksen mukaan Kosakowon on osoitettava 30 prosenttia vuokratuloista puolustusvoimien uudistamisrahastoon (Fundusz Modernizacji Sił Zbrojnych) (12).

| (27) | Kosakowo vuokrasi 11 päivänä maaliskuuta 2011 kyseisen maa-alueen 30 vuodeksi (9 päivään syyskuuta 2040) lentoaseman pitäjälle eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle. Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välisessä vuokrasopimuksessa määritellään osapuolten oikeudet ja velvollisuudet sekä vuokra, jota lentoaseman pitäjän on tästedes maksettava Kosakowon kunnalle. |
| --- | --- |

(27)

Kosakowo vuokrasi 11 päivänä maaliskuuta 2011 kyseisen maa-alueen 30 vuodeksi (9 päivään syyskuuta 2040) lentoaseman pitäjälle eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle. Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välisessä vuokrasopimuksessa määritellään osapuolten oikeudet ja velvollisuudet sekä vuokra, jota lentoaseman pitäjän on tästedes maksettava Kosakowon kunnalle.

| (28) | Osakkaat (eli Gdynia ja Kosakowo) allekirjoittivat niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamista varten tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynia sitoutui sijoittamaan hankkeeseen vuosina 2011–2013 yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya. Kosakowo puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040. |
| --- | --- |

(28)

Osakkaat (eli Gdynia ja Kosakowo) allekirjoittivat niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamista varten tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynia sitoutui sijoittamaan hankkeeseen vuosina 2011–2013 yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya. Kosakowo puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040.

| (29) | Lisäksi 7 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitettiin lentokentän sotilaskäyttäjän kanssa toimintasopimus, jossa määritellään periaatteet, joita sovelletaan lentoaseman ja sen infrastruktuurin yhteiskäyttöön Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ja sotilaskäyttäjän toimesta (13). |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi 7 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitettiin lentokentän sotilaskäyttäjän kanssa toimintasopimus, jossa määritellään periaatteet, joita sovelletaan lentoaseman ja sen infrastruktuurin yhteiskäyttöön Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ja sotilaskäyttäjän toimesta (13).

Investointihanke
   (14)

| (30) | Koska olemassa olevaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) lentoasemaa oli alun perin käytetty ainoastaan sotilaallisiin tarkoituksiin, uuden lentoaseman pitäjä voi käyttää olemassa olevaa infrastruktuuria (kuten 2 500 metriä pitkää kiitotietä, rullausteitä, asematasoa ja suunnistuslaitteita). Muutoshankkeen arvioidut kokonaisinvestointikustannukset ovat nimellisarvoltaan 164,9 miljoonaa Puolan zlotya (41,2 miljoonaa euroa (15)) ja reaaliarvoltaan 148,4 miljoonaa Puolan zlotya (37,1 miljoonaa euroa). Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus lentoaseman asteittaisesta rakentamisesta, joka on jaettu neljään vaiheeseen. Puolan viranomaisten mukaan kokonaisinvestointikustannuksiin sisältyy myös yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviä investointeja (16), jotka ovat yhteensä (kaikkien neljän vaiheen osalta) noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

  Taulukko 1


  Gdynia-Kosakowon lentoasemaan tehtävän investoinnin nimellismääräiset kokonaiskustannukset vuosina 2007–2030








  Investointihanke |
| --- | --- |
| | Kustannukset miljoonaa Puolan zlotya | Kustannukset miljoonaa euroa |
| I vaihe: 2007–2011 | [...] | [...] |
| Valmistelutyöt (esim. tontin raivaus, rakennusten ja puiden poisto) ja toteutettavuustutkimukset, suunnittelu | | |
| II vaihe: 2012–2013 | [...] | [...] |
| — | Terminaali (valmistuu kesäkuussa 2013 ja käytetään aluksi yleisilmailuun) |

(30)

Koska olemassa olevaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) lentoasemaa oli alun perin käytetty ainoastaan sotilaallisiin tarkoituksiin, uuden lentoaseman pitäjä voi käyttää olemassa olevaa infrastruktuuria (kuten 2 500 metriä pitkää kiitotietä, rullausteitä, asematasoa ja suunnistuslaitteita). Muutoshankkeen arvioidut kokonaisinvestointikustannukset ovat nimellisarvoltaan 164,9 miljoonaa Puolan zlotya (41,2 miljoonaa euroa (15)) ja reaaliarvoltaan 148,4 miljoonaa Puolan zlotya (37,1 miljoonaa euroa). Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus lentoaseman asteittaisesta rakentamisesta, joka on jaettu neljään vaiheeseen. Puolan viranomaisten mukaan kokonaisinvestointikustannuksiin sisältyy myös yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviä investointeja (16), jotka ovat yhteensä (kaikkien neljän vaiheen osalta) noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

Taulukko 1

Gdynia-Kosakowon lentoasemaan tehtävän investoinnin nimellismääräiset kokonaiskustannukset vuosina 2007–2030

Investointihanke

Kustannukset miljoonaa Puolan zlotya

Kustannukset miljoonaa euroa

I vaihe: 2007–2011

[...]

[...]

Valmistelutyöt (esim. tontin raivaus, rakennusten ja puiden poisto) ja toteutettavuustutkimukset, suunnittelu

II vaihe: 2012–2013

[...]

[...]

—

Terminaali (valmistuu kesäkuussa 2013 ja käytetään aluksi yleisilmailuun)

| — | Rakennus lentoaseman hallintoa ja palokuntaa varten |
| --- | --- |

—

Rakennus lentoaseman hallintoa ja palokuntaa varten

| — | Asematason uudistaminen |
| --- | --- |

—

Asematason uudistaminen

| — | Energiainfrastruktuuri, suunnistusvalot ja lentoaseman aita |
| --- | --- |

—

Energiainfrastruktuuri, suunnistusvalot ja lentoaseman aita

| — | Lentoaseman kunnossapito- ja turvallisuuslaitteet |
| --- | --- |

—

Lentoaseman kunnossapito- ja turvallisuuslaitteet

| — | Suunnistuslaitteiden säätö |
| --- | --- |

—

Suunnistuslaitteiden säätö

| — | Liittymätiet, huoltoasema ja pysäköintialue |
| --- | --- |

—

Liittymätiet, huoltoasema ja pysäköintialue

III vaihe: 2014–2019

[...]

[...]

| — | Suurempia lentokoneita varten tarvittavat investoinnit (esim. Boeing 737 tai Airbus A320), kuten rullaustien laajennus, asematason ja lentoaseman laitteet |
| --- | --- |

—

Suurempia lentokoneita varten tarvittavat investoinnit (esim. Boeing 737 tai Airbus A320), kuten rullaustien laajennus, asematason ja lentoaseman laitteet

| — | Muut matkustajien palvelemiseen liittyvät investoinnit (esim. pysäköintialueen laajennus) |
| --- | --- |

—

Muut matkustajien palvelemiseen liittyvät investoinnit (esim. pysäköintialueen laajennus)

IV vaihe: 2020–2030

[...]

[...]

| — | Terminaalin laajennus |
| --- | --- |

—

Terminaalin laajennus

| — | Lentoaseman hallinnon ja palokunnan rakennuksen laajennus |
| --- | --- |

—

Lentoaseman hallinnon ja palokunnan rakennuksen laajennus

| — | Asematasojen, rullausteiden ja pysäköintialueiden laajennus |
| --- | --- |

—

Asematasojen, rullausteiden ja pysäköintialueiden laajennus

Investointikustannukset yhteensä

164,90

41,02

Lähde: Puolan viranomaisten toimittamat tiedot.

Investointihankkeen rahoitus

| (31) | Investointihanke rahoitetaan julkisten osakkaiden (Gdynia ja Kosakowo) pääomasijoituksilla. Niillä on tarkoitus kattaa sekä investointikustannukset että lentoaseman toimintakustannukset sen toiminnan alkuvaiheessa (eli vuoden 2019 loppuun asti). Julkiset osakkaat odottavat, että lentoaseman pitäjä alkaa tuottaa voittoa ja pystyy siten rahoittamaan kaiken toimintansa omista tuloistaan vuonna 2020. |
| --- | --- |

(31)

Investointihanke rahoitetaan julkisten osakkaiden (Gdynia ja Kosakowo) pääomasijoituksilla. Niillä on tarkoitus kattaa sekä investointikustannukset että lentoaseman toimintakustannukset sen toiminnan alkuvaiheessa (eli vuoden 2019 loppuun asti). Julkiset osakkaat odottavat, että lentoaseman pitäjä alkaa tuottaa voittoa ja pystyy siten rahoittamaan kaiken toimintansa omista tuloistaan vuonna 2020.

| (32) | Ennen kuin hankkeesta ilmoitettiin komissiolle (eli ennen 7 päivää syyskuuta 2012), Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön julkiset osakkaat olivat jo sopineet myöntävänsä yhteensä noin 207,48 miljoonaa Puolan zlotya (17) (noin 51,87 miljoonaa euroa) investointihankkeen toteuttamiseen ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien tappioiden kattamiseen. Gdynian osuus olisi 142,48 miljoonaa Puolan zlotya (noin 35,62 miljoonaa euroa) rahasijoituksina vuosina 2007–2019. Kosakowo teki 0,1 miljoonan Puolan zlotyn (noin 25 000 euron) rahasijoituksen, kun yhtiö perustettiin. Lisäksi Kosakowo sijoittaisi hankkeeseen vuosina 2011–2040 apporttina 64,9 miljoonaa Puolan zlotya (noin 16,2 miljoonaa euroa) muuntamalla osan vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman pitäjän maksettavaksi tulevasta maa-alueen vuosivuokrasta lentoaseman osakkeiksi (ks. taulukko 2).

  Taulukko 2


  Investointihankkeen rahoitus pääomankorotuksilla | miljoonaa Puolan zlotya | miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| ennen 18. kesäkuuta 2012 |
| Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina | 60,73 | 15,18 |
| Kosakowon pääomasijoitukset rahasijoituksina | 0,10 | 0,03 |
| Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi | 3,98 | 1,00 |
| Sijoitukset ennen 18. kesäkuuta 2012 yhteensä | 64,81 | 16,20 |
| Ennuste ajanjaksolle 18. kesäkuuta 2012 jälkeen |
| Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina: | 81,75 | 20,44 |
| joista: | | |
| vuonna 2013 | 29,90 | 7,48 |
| vuonna 2014 | [...] | [...] |
| vuonna 2015 | [...] | [...] |
| vuonna 2016 | [...] | [...] |
| vuonna 2017 | [...] | [...] |
| vuonna 2018 | [...] | [...] |
| vuonna 2019 | [...] | [...] |
| Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi | 60,92 | 15,23 |
| josta: | | |
| vuosina 2013–2039 (27 * [...] Puolan zlotya) | [...] | [...] |
| vuonna 2040 | [...] | [...] |
| Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen yhteensä | 142,67 | 35,67 |
| Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ennakoitu pääoma yhteensä | 207,48 | 51,87 |
| Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin. |

(32)

Ennen kuin hankkeesta ilmoitettiin komissiolle (eli ennen 7 päivää syyskuuta 2012), Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön julkiset osakkaat olivat jo sopineet myöntävänsä yhteensä noin 207,48 miljoonaa Puolan zlotya (17) (noin 51,87 miljoonaa euroa) investointihankkeen toteuttamiseen ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien tappioiden kattamiseen. Gdynian osuus olisi 142,48 miljoonaa Puolan zlotya (noin 35,62 miljoonaa euroa) rahasijoituksina vuosina 2007–2019. Kosakowo teki 0,1 miljoonan Puolan zlotyn (noin 25 000 euron) rahasijoituksen, kun yhtiö perustettiin. Lisäksi Kosakowo sijoittaisi hankkeeseen vuosina 2011–2040 apporttina 64,9 miljoonaa Puolan zlotya (noin 16,2 miljoonaa euroa) muuntamalla osan vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman pitäjän maksettavaksi tulevasta maa-alueen vuosivuokrasta lentoaseman osakkeiksi (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Investointihankkeen rahoitus pääomankorotuksilla

miljoonaa Puolan zlotya

miljoonaa euroa

ennen 18. kesäkuuta 2012

Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina

60,73

15,18

Kosakowon pääomasijoitukset rahasijoituksina

0,10

0,03

Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi

3,98

1,00

Sijoitukset ennen 18. kesäkuuta 2012 yhteensä

64,81

16,20

Ennuste ajanjaksolle 18. kesäkuuta 2012 jälkeen

Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina:

81,75

20,44

joista:

vuonna 2013

29,90

7,48

vuonna 2014

[...]

[...]

vuonna 2015

[...]

[...]

vuonna 2016

[...]

[...]

vuonna 2017

[...]

[...]

vuonna 2018

[...]

[...]

vuonna 2019

[...]

[...]

Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi

60,92

15,23

josta:

vuosina 2013–2039 (27 * [...] Puolan zlotya)

[...]

[...]

vuonna 2040

[...]

[...]

Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen yhteensä

142,67

35,67

Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ennakoitu pääoma yhteensä

207,48

51,87

Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin.

2.2   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen ja alustava arviointi

2.2.1   Johdanto

| (33) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltiin seuraavia kysymyksiä:






  — | Ensinnäkin onko investointihankkeen julkinen rahoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista erityisesti seuraavilta osin: i) periaatteen ajallinen soveltaminen ja soveltamismenetelmä sekä ii) perustuuko Puolan viranomaisten tekemä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi, jonka mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon (18), realistisiin ja luotettaviin oletuksiin; |
| --- | --- | --- |

(33)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltiin seuraavia kysymyksiä:

—

Ensinnäkin onko investointihankkeen julkinen rahoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista erityisesti seuraavilta osin: i) periaatteen ajallinen soveltaminen ja soveltamismenetelmä sekä ii) perustuuko Puolan viranomaisten tekemä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi, jonka mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon (18), realistisiin ja luotettaviin oletuksiin;

| — | Toiseksi voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn toiminta- ja investointituen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

—

Toiseksi voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn toiminta- ja investointituen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

2.2.2   Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi

| (34) | Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä käyttää valtiontuen olemassaolon arviointiin, kun se on tehty vasta vuonna 2012 eli sen jälkeen, kun julkiset osakkaat olivat jo tehneet peruuttamattoman päätöksen rahoittaa lentoaseman muuttamista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko vaihtoehtoinen skenaario, jossa investoinnin oletetaan päättyneen vuonna 2012, asianmukainen. |
| --- | --- |

(34)

Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä käyttää valtiontuen olemassaolon arviointiin, kun se on tehty vasta vuonna 2012 eli sen jälkeen, kun julkiset osakkaat olivat jo tehneet peruuttamattoman päätöksen rahoittaa lentoaseman muuttamista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko vaihtoehtoinen skenaario, jossa investoinnin oletetaan päättyneen vuonna 2012, asianmukainen.

| (35) | Kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoasemalla on samanlainen liiketoimintamalli (jossa keskitytään halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toimintaan sekä yleisilmailuun) kuin olemassa olevalla Gdanskin lentoasemalla, jolla on yhä ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia ja joka sijaitsee vain 25 kilometrin päässä, komissio epäili, perustuuko Gdynian lentoaseman tuloennuste realistisiin oletuksiin erityisesti lentoasemamaksujen tason ja odotetun matkustajaliikenteen tason osalta. Komissio totesi erityisesti, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu matkustajamaksu on korkeampi kuin Gdanskin lentoasemalla ja muilla vastaavilla Puolan alueellisilla lentoasemilla alennusten/hyvitysten vähentämisen jälkeen perittävä matkustajamaksu. |
| --- | --- |

(35)

Kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoasemalla on samanlainen liiketoimintamalli (jossa keskitytään halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toimintaan sekä yleisilmailuun) kuin olemassa olevalla Gdanskin lentoasemalla, jolla on yhä ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia ja joka sijaitsee vain 25 kilometrin päässä, komissio epäili, perustuuko Gdynian lentoaseman tuloennuste realistisiin oletuksiin erityisesti lentoasemamaksujen tason ja odotetun matkustajaliikenteen tason osalta. Komissio totesi erityisesti, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu matkustajamaksu on korkeampi kuin Gdanskin lentoasemalla ja muilla vastaavilla Puolan alueellisilla lentoasemilla alennusten/hyvitysten vähentämisen jälkeen perittävä matkustajamaksu.

| (36) | Lisäksi komissio epäili, otetaanko liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kaikki suunnitellut kannustimet (kuten markkinointituki, hyvitykset tai muut reittien kehittämisen kannustimet), jotka Gdynian lentoasema itse, sen osakkeenomistajat tai muut alueelliset viranomaiset aikovat myöntää lentoyhtiöille niiden houkuttelemiseksi avaamaan uusia reittejä kyseiseltä lentoasemalta. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi komissio epäili, otetaanko liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kaikki suunnitellut kannustimet (kuten markkinointituki, hyvitykset tai muut reittien kehittämisen kannustimet), jotka Gdynian lentoasema itse, sen osakkeenomistajat tai muut alueelliset viranomaiset aikovat myöntää lentoyhtiöille niiden houkuttelemiseksi avaamaan uusia reittejä kyseiseltä lentoasemalta.

| (37) | Koska yritys ei yleensä kasva nopeammin kuin talous, jossa yritys toimii (BKT:n kasvulla mitattuna), komissio epäili, onko päätearvon laskemiseen käytetty [...] prosentin liikevaihdon kasvu asianmukainen (19). Esitetty epäilys vaikuttaa suoraan investointihankkeen kannattavuuden arviointiin, koska uuden lentoaseman oman pääoman arvo on positiivinen vain, kun otetaan huomioon vuodelle 2040 laskettu hankkeen päätearvo (kumulatiiviset diskontatut kassavirrat ovat negatiivisia ennustejaksolla 2010–2040). |
| --- | --- |

(37)

Koska yritys ei yleensä kasva nopeammin kuin talous, jossa yritys toimii (BKT:n kasvulla mitattuna), komissio epäili, onko päätearvon laskemiseen käytetty [...] prosentin liikevaihdon kasvu asianmukainen (19). Esitetty epäilys vaikuttaa suoraan investointihankkeen kannattavuuden arviointiin, koska uuden lentoaseman oman pääoman arvo on positiivinen vain, kun otetaan huomioon vuodelle 2040 laskettu hankkeen päätearvo (kumulatiiviset diskontatut kassavirrat ovat negatiivisia ennustejaksolla 2010–2040).

| (38) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että investointihankkeelle myönnetystä julkisesta rahoituksesta koituu valikoivaa taloudellista etua Gdynian lentoaseman pitäjälle. Julkinen rahoitus myös myönnettiin valtion varoista, ja se on valtion toteuttama toimenpide. Lisäksi rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska kaikki valtiontuelle määritellyt kumulatiiviset perusteet täyttyivät, komissio katsoi julkisen rahoituksen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että investointihankkeelle myönnetystä julkisesta rahoituksesta koituu valikoivaa taloudellista etua Gdynian lentoaseman pitäjälle. Julkinen rahoitus myös myönnettiin valtion varoista, ja se on valtion toteuttama toimenpide. Lisäksi rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska kaikki valtiontuelle määritellyt kumulatiiviset perusteet täyttyivät, komissio katsoi julkisen rahoituksen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.2.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (39) | Toisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko lentoaseman pitäjälle myönnetyn investointi- ja toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(39)

Toisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko lentoaseman pitäjälle myönnetyn investointi- ja toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (40) | Investointituen osalta komissio epäili, täyttääkö tuki kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa (20) vahvistetut perusteet, jotka koskevat lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio epäili erityisesti, vastaako kyseinen investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen ja ovatko sen käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, onko vaikutus kaupan kehitykseen yhteisen edun mukainen. |
| --- | --- |

(40)

Investointituen osalta komissio epäili, täyttääkö tuki kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa (20) vahvistetut perusteet, jotka koskevat lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio epäili erityisesti, vastaako kyseinen investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen ja ovatko sen käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, onko vaikutus kaupan kehitykseen yhteisen edun mukainen.

| (41) | Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sen ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden rahoittamisen muodossa annettavan toimintatuen osalta komissio epäili, voidaanko tällaiseen tukeen soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (21) mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sen ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden rahoittamisen muodossa annettavan toimintatuen osalta komissio epäili, voidaanko tällaiseen tukeen soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (21) mukaisesti.

3.   PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

3.1   Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen ja valtiontuen olemassaolo

| (42) | Puolan viranomaiset katsovat edelleen, että Gdynian lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja ettei se ole sen vuoksi valtiontukea. Tässä yhteydessä Puolan viranomaiset viittaavat investointia varten vuosina 2010–2012 tehtyihin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin. Puolan viranomaiset toteavat, että kaikkien testien tulosten mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon ja pääoman kustannusta suurempaan sisäiseen korkokantaan (22). |
| --- | --- |

(42)

Puolan viranomaiset katsovat edelleen, että Gdynian lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja ettei se ole sen vuoksi valtiontukea. Tässä yhteydessä Puolan viranomaiset viittaavat investointia varten vuosina 2010–2012 tehtyihin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin. Puolan viranomaiset toteavat, että kaikkien testien tulosten mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon ja pääoman kustannusta suurempaan sisäiseen korkokantaan (22).

3.1.1   Päätöksentekoprosessi ja markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin metodologinen asianmukaisuus

| (43) | Puolan viranomaisten mukaan keskustelut ja työ Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseksi siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi alkoivat jo vuonna 2005. Tuolloin mukana oli muita osapuolia (kuten Gdanskin lentoasema). Lisäksi Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia ja Kosakowo perustivat vuonna 2007 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön, joka on sittemmin vastannut investoinnista. |
| --- | --- |

(43)

Puolan viranomaisten mukaan keskustelut ja työ Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseksi siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi alkoivat jo vuonna 2005. Tuolloin mukana oli muita osapuolia (kuten Gdanskin lentoasema). Lisäksi Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia ja Kosakowo perustivat vuonna 2007 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön, joka on sittemmin vastannut investoinnista.

| (44) | Menettelyjen aikana Puolan viranomaiset toimittivat kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä. Ensimmäinen (16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätty) testi, jäljempänä ’vuoden 2010 tutkimus’, tehtiin heinäkuussa 2010. PWC päivitti testin myöhemmin kahdesti: ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 (päivätty 13 päivänä toukokuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 tutkimus’) ja toisen kerran heinäkuussa 2012 (päivätty 13 päivänä heinäkuuta 2012, jäljempänä ’vuoden 2012 tutkimus’). Päivitykset sisältävät matkustajaliikennettä koskevia uusia ennusteita, hankkeen laajuuden muutoksia, investointikustannusten muutoksia sekä muutoksia metodologiassa ja nettonykyarvolaskelmien peruslähtötiedoissa (kuten beeta ja diskonttokorko). Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen. |
| --- | --- |

(44)

Menettelyjen aikana Puolan viranomaiset toimittivat kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä. Ensimmäinen (16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätty) testi, jäljempänä ’vuoden 2010 tutkimus’, tehtiin heinäkuussa 2010. PWC päivitti testin myöhemmin kahdesti: ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 (päivätty 13 päivänä toukokuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 tutkimus’) ja toisen kerran heinäkuussa 2012 (päivätty 13 päivänä heinäkuuta 2012, jäljempänä ’vuoden 2012 tutkimus’). Päivitykset sisältävät matkustajaliikennettä koskevia uusia ennusteita, hankkeen laajuuden muutoksia, investointikustannusten muutoksia sekä muutoksia metodologiassa ja nettonykyarvolaskelmien peruslähtötiedoissa (kuten beeta ja diskonttokorko). Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen.

| (45) | Puolan viranomaiset selittävät myös Gdynian ja Kosakowon Gdynian lentoasemaa koskevan investointihankkeen aikataulua. Tältä osin viranomaiset korostavat, että investointiprosessi voidaan jakaa kahteen hankkeen toteutusvaiheeseen: |
| --- | --- |

(45)

Puolan viranomaiset selittävät myös Gdynian ja Kosakowon Gdynian lentoasemaa koskevan investointihankkeen aikataulua. Tältä osin viranomaiset korostavat, että investointiprosessi voidaan jakaa kahteen hankkeen toteutusvaiheeseen:

i.   Ensimmäinen vaihe (2007–2009) käsitti uuden lentoaseman perustamista koskevat valmistelutyöt ja toteutettavuustutkimukset (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuun vaiheeseen I):

| (46) | Puolan viranomaiset selittävät, että ensimmäisessä vaiheessa Gdynian ja Kosakowon perustama yhtiö toteutti valmistelutehtäviä (esimerkiksi laatimalla investoinnin yleissuunnitelman, lentoaseman pitäjän aseman saamiseksi tarvittavat asiakirjat, investoinnin ympäristövaikutuksia koskevan kertomuksen ja suunnitteluasiakirjat). |
| --- | --- |

(46)

Puolan viranomaiset selittävät, että ensimmäisessä vaiheessa Gdynian ja Kosakowon perustama yhtiö toteutti valmistelutehtäviä (esimerkiksi laatimalla investoinnin yleissuunnitelman, lentoaseman pitäjän aseman saamiseksi tarvittavat asiakirjat, investoinnin ympäristövaikutuksia koskevan kertomuksen ja suunnitteluasiakirjat).

| (47) | Puolan viranomaiset katsovat, ettei ensimmäisessä vaiheessa tehty merkittäviä pääomasijoituksia ja että lentoaseman pitäjälle myönnetty julkinen rahoitus oli vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen (23) mukaista. Puola toteaa, että yhtiöön ennen 26 päivää kesäkuuta 2009 tehdyt pääomasijoitukset olivat yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa). |
| --- | --- |

(47)

Puolan viranomaiset katsovat, ettei ensimmäisessä vaiheessa tehty merkittäviä pääomasijoituksia ja että lentoaseman pitäjälle myönnetty julkinen rahoitus oli vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen (23) mukaista. Puola toteaa, että yhtiöön ennen 26 päivää kesäkuuta 2009 tehdyt pääomasijoitukset olivat yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa).

ii.   Toinen vaihe (vuodesta 2010 lähtien) koski lentoaseman varsinaista muuttamista (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuihin vaiheisiin II–IV):

| (48) | Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että ensimmäinen, valmisteleva vaihe päättyi vuonna 2010, jolloin saatettiin päätökseen sekä yleissuunnitelma (24) että vuonna 2010 tehty ensimmäinen Gdynian lentoasemaa koskeva markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi. Puolan viranomaiset huomauttavat, että koska kyseisten kahden paikallisviranomaisen investointi toteutettaisiin vuoden 2010 perusteella markkinaehdoin (eli se ei olisi valtiontukea), yhtiön osakepääoma nousisi 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon). |
| --- | --- |

(48)

Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että ensimmäinen, valmisteleva vaihe päättyi vuonna 2010, jolloin saatettiin päätökseen sekä yleissuunnitelma (24) että vuonna 2010 tehty ensimmäinen Gdynian lentoasemaa koskeva markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi. Puolan viranomaiset huomauttavat, että koska kyseisten kahden paikallisviranomaisen investointi toteutettaisiin vuoden 2010 perusteella markkinaehdoin (eli se ei olisi valtiontukea), yhtiön osakepääoma nousisi 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon).

| (49) | Vuoden 2010 tutkimuksessa investointihankkeen nettonykyarvo lasketaan vapaa kassavirta yritykselle -mallilla (free cash flow to the firm, FCFF) (25). Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki investointisuunnitelman mukaiset pääomasijoitukset tehdään investointihankkeen toteuttamiseksi. Tätä arvonmääritysmenetelmää käytetään laskettaessa kaikkien yrityksen pääomaa hallussaan pitävien (sekä oman pääoman haltijoiden että joukkovelkakirjojen haltijoiden) ennustejakson aikana saamia kassavirtoja. Kassavirtaennusteet diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (weighted average cost of capital, WACC) (26), jolloin saadaan ennustejakson aikainen yrityksen diskontattu kassavirta. Tämän jälkeen lasketaan päätearvo jatkuvan kasvun mallilla (perpetuity growth model, jossa oletuksena on viimeisimmän ennustejakson vapaaseen kassavirtaan perustuva tasainen kasvu). Nettonykyarvo on ennustejakson diskontatun kassavirran ja päätearvon summa. Tässä tapauksessa vuoden 2010 tutkimuksessa esitetään kassavirtaennusteet ajanjaksolle 2010–2040 käyttämällä [...] prosentin keskimääräistä pääomakustannusta (27). Näitä syöttötietoja käyttämällä tutkimuksessa saatiin ajanjakson 2010–2040 diskontatuksi kassavirraksi – [...] miljoonaa Puolan zlotya (– [...] miljoonaa euroa) ja (diskontatuksi) päätearvoksi noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa). Tällä perusteella koko hankkeen nykyarvoksi arvioidaan [...] miljoonaa zlotya (tai [...] miljoonaa euroa), olettaen, että lentoasema tuottaa voittoa jatkuvasti ja vakaasti vuodesta 2040 alkaen niin, että kasvu on [...] prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(49)

Vuoden 2010 tutkimuksessa investointihankkeen nettonykyarvo lasketaan vapaa kassavirta yritykselle -mallilla (free cash flow to the firm, FCFF) (25). Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki investointisuunnitelman mukaiset pääomasijoitukset tehdään investointihankkeen toteuttamiseksi. Tätä arvonmääritysmenetelmää käytetään laskettaessa kaikkien yrityksen pääomaa hallussaan pitävien (sekä oman pääoman haltijoiden että joukkovelkakirjojen haltijoiden) ennustejakson aikana saamia kassavirtoja. Kassavirtaennusteet diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (weighted average cost of capital, WACC) (26), jolloin saadaan ennustejakson aikainen yrityksen diskontattu kassavirta. Tämän jälkeen lasketaan päätearvo jatkuvan kasvun mallilla (perpetuity growth model, jossa oletuksena on viimeisimmän ennustejakson vapaaseen kassavirtaan perustuva tasainen kasvu). Nettonykyarvo on ennustejakson diskontatun kassavirran ja päätearvon summa. Tässä tapauksessa vuoden 2010 tutkimuksessa esitetään kassavirtaennusteet ajanjaksolle 2010–2040 käyttämällä [...] prosentin keskimääräistä pääomakustannusta (27). Näitä syöttötietoja käyttämällä tutkimuksessa saatiin ajanjakson 2010–2040 diskontatuksi kassavirraksi – [...] miljoonaa Puolan zlotya (– [...] miljoonaa euroa) ja (diskontatuksi) päätearvoksi noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa). Tällä perusteella koko hankkeen nykyarvoksi arvioidaan [...] miljoonaa zlotya (tai [...] miljoonaa euroa), olettaen, että lentoasema tuottaa voittoa jatkuvasti ja vakaasti vuodesta 2040 alkaen niin, että kasvu on [...] prosenttia vuodessa.

| (50) | Puolan viranomaiset lisäävät samalla, että vaikka markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi osoitti, ettei investointi ollut valtiontukea, osakkeenomistajat alkoivat valmistella komissiolle lähetettävää ilmoitusta, joka oli tarkoitus esittää ainoastaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(50)

Puolan viranomaiset lisäävät samalla, että vaikka markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi osoitti, ettei investointi ollut valtiontukea, osakkeenomistajat alkoivat valmistella komissiolle lähetettävää ilmoitusta, joka oli tarkoitus esittää ainoastaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä.

| (51) | Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että uusi markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin toukokuussa 2011. Puolan viranomaiset toteavat, että tämä testi oli vuoden 2010 tutkimuksen päivitys, joka tehtiin ottaen huomioon valmistelujen edistyminen sekä investointisuunnitelmaa, sen aikataulua ja rahoitusta koskevien aiempaa tarkempien tietojen saatavuus. Puolan viranomaiset selittävät, että vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten laatimisen välisenä aikana:






  — | osakkeenomistajat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamiseen tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynian kaupunki sitoutui sijoittamaan yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2011–2013. Kosakowon kunta puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040 (kuten taulukossa 2 esitetään); |
| --- | --- | --- |

(51)

Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että uusi markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin toukokuussa 2011. Puolan viranomaiset toteavat, että tämä testi oli vuoden 2010 tutkimuksen päivitys, joka tehtiin ottaen huomioon valmistelujen edistyminen sekä investointisuunnitelmaa, sen aikataulua ja rahoitusta koskevien aiempaa tarkempien tietojen saatavuus. Puolan viranomaiset selittävät, että vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten laatimisen välisenä aikana:

—

osakkeenomistajat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamiseen tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynian kaupunki sitoutui sijoittamaan yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2011–2013. Kosakowon kunta puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040 (kuten taulukossa 2 esitetään);

| — | Gdynian lentokentän muuttamisesta vastaava yhtiö teki niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 Kosakowon kanssa lentoaseman maa-alueesta vuokrasopimuksen (jossa määriteltiin muun muassa vuokrattava maa-alue, vuokranmaksun ehdot ja verotusta koskevat kysymykset); |
| --- | --- |

—

Gdynian lentokentän muuttamisesta vastaava yhtiö teki niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 Kosakowon kanssa lentoaseman maa-alueesta vuokrasopimuksen (jossa määriteltiin muun muassa vuokrattava maa-alue, vuokranmaksun ehdot ja verotusta koskevat kysymykset);

| — | investointisuunnitelmaan sisältyviä investointikustannuksia täsmennettiin ja päivitettiin. |
| --- | --- |

—

investointisuunnitelmaan sisältyviä investointikustannuksia täsmennettiin ja päivitettiin.

| (52) | Puolan viranomaiset selittävät, että myös vuoden 2011 tutkimuksen mukaan nettonykyarvo on positiivinen. Puolan viranomaiset ilmoittavat lisäksi, että lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat tekivät tämän perusteella myöhemmin uusia pääomasijoituksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhtiön oma pääoma korotettiin 33,801 miljoonaan Puolan zlotyyn (8,45 miljoonaan euroon) heinäkuussa 2011 ja 64,810 miljoonaan Puolan zlotyyn (16,20 miljoonaan euroon) huhtikuussa 2013. |
| --- | --- |

(52)

Puolan viranomaiset selittävät, että myös vuoden 2011 tutkimuksen mukaan nettonykyarvo on positiivinen. Puolan viranomaiset ilmoittavat lisäksi, että lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat tekivät tämän perusteella myöhemmin uusia pääomasijoituksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhtiön oma pääoma korotettiin 33,801 miljoonaan Puolan zlotyyn (8,45 miljoonaan euroon) heinäkuussa 2011 ja 64,810 miljoonaan Puolan zlotyyn (16,20 miljoonaan euroon) huhtikuussa 2013.

| (53) | Vuoden 2011 tutkimuksessa diskontattu kassavirta laskettiin ennustejakson 2011–2040 diskontatun kassavirran perusteella. Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– [...]) miljoonaa Puolan zlotya (– [...] miljoonaa euroa) ja viittasi aiempaa suurempiin tappioihin, kun taas päätearvo laski [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (noin [...] miljoonaan euroon). Nettonykyarvo alennettiin sen vuoksi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli alle [...] miljoonaan euroon). Keskimääräinen pääomakustannus alennettiin [...] prosenttiin (28) ja päätearvon laskennassa käytetty tasainen kasvuvauhti [...] prosentista [...] prosenttiin. Näissä laskelmissa ei ole otettu huomioon menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, eli investoinnin kannattavuutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon sellaisen infrastruktuurin rahoittamiseen tarvittavaa pääomaa, jonka on vahvistettu liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. |
| --- | --- |

(53)

Vuoden 2011 tutkimuksessa diskontattu kassavirta laskettiin ennustejakson 2011–2040 diskontatun kassavirran perusteella. Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– [...]) miljoonaa Puolan zlotya (– [...] miljoonaa euroa) ja viittasi aiempaa suurempiin tappioihin, kun taas päätearvo laski [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (noin [...] miljoonaan euroon). Nettonykyarvo alennettiin sen vuoksi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli alle [...] miljoonaan euroon). Keskimääräinen pääomakustannus alennettiin [...] prosenttiin (28) ja päätearvon laskennassa käytetty tasainen kasvuvauhti [...] prosentista [...] prosenttiin. Näissä laskelmissa ei ole otettu huomioon menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, eli investoinnin kannattavuutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon sellaisen infrastruktuurin rahoittamiseen tarvittavaa pääomaa, jonka on vahvistettu liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin.

| (54) | Puolan viranomaiset toteavat, että makrotalouden tilanteen muutos (rahoituskriisi ja talouden hidastuminen) johti hankkeen uudelleenarviointiin vuonna 2012 ja edelleen uuteen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin (eli vuoden 2012 tutkimukseen). Puolan viranomaiset toteavat, että aiempien testien olettamuksiin tehtiin seuraavat muutokset vuoden 2012 tutkimusta varten:






  — | Gdynian lentoaseman ennustettuja matkustajamääriä pienennettiin; |
| --- | --- | --- |

(54)

Puolan viranomaiset toteavat, että makrotalouden tilanteen muutos (rahoituskriisi ja talouden hidastuminen) johti hankkeen uudelleenarviointiin vuonna 2012 ja edelleen uuteen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin (eli vuoden 2012 tutkimukseen). Puolan viranomaiset toteavat, että aiempien testien olettamuksiin tehtiin seuraavat muutokset vuoden 2012 tutkimusta varten:

—

Gdynian lentoaseman ennustettuja matkustajamääriä pienennettiin;

| — | investoinnin laajuutta supistettiin vähentämällä investointikustannuksia [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

—

investoinnin laajuutta supistettiin vähentämällä investointikustannuksia [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa);

| — | ajatuksesta rakentaa pääterminaali (sekä siihen liittyvä tieinfrastruktuuri ja pysäköintialueet) luovuttiin ja päätettiin sen sijaan laajentaa yleisilmailuun käytettävän terminaalin kapasiteettia [...] prosenttia toisessa investointivaiheessa; |
| --- | --- |

—

ajatuksesta rakentaa pääterminaali (sekä siihen liittyvä tieinfrastruktuuri ja pysäköintialueet) luovuttiin ja päätettiin sen sijaan laajentaa yleisilmailuun käytettävän terminaalin kapasiteettia [...] prosenttia toisessa investointivaiheessa;

| — | markkinatilanteen tarkistamisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä investointikustannuksia oli lisättävä [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

—

markkinatilanteen tarkistamisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä investointikustannuksia oli lisättävä [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa);

| — | investoinnin supistaminen johti aiempaa lyhyempään investoinnin takaisinmaksuaikaan (nimellismääräisesti [...] vuotta lyhyempään eli [...] vuodesta ja [...] kuukaudesta [...] vuoteen ja [...] kuukauteen). |
| --- | --- |

—

investoinnin supistaminen johti aiempaa lyhyempään investoinnin takaisinmaksuaikaan (nimellismääräisesti [...] vuotta lyhyempään eli [...] vuodesta ja [...] kuukaudesta [...] vuoteen ja [...] kuukauteen).

| (55) | Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että aiemmissa testeissä käytettyä menetelmää muutettiin vuoden 2012 tutkimusta varten seuraavasti:






  — | Jotta rahoituksen rakenne ja velanhoitokustannukset voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon, vapaa kassavirta yritykselle -malli (free cash flow to the firm, jäljempänä ’FCFF-malli’) korvattiin vapaa kassavirta omalle pääomalle -mallilla (free cash flow to equity, jäljempänä ’FCFE-malli’) (29). |
| --- | --- | --- |

(55)

Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että aiemmissa testeissä käytettyä menetelmää muutettiin vuoden 2012 tutkimusta varten seuraavasti:

—

Jotta rahoituksen rakenne ja velanhoitokustannukset voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon, vapaa kassavirta yritykselle -malli (free cash flow to the firm, jäljempänä ’FCFF-malli’) korvattiin vapaa kassavirta omalle pääomalle -mallilla (free cash flow to equity, jäljempänä ’FCFE-malli’) (29).

| — | Rahoitusmarkkinoilla (arvopaperimarkkinoilla) tapahtuneiden muutosten vuoksi riskitön korko ja beeta-kerroin päivitettiin. Lisäksi Euroopan ulkopuoliset yhtiöt poistettiin vertailuanalyyseista. Näin saatiin uusi diskonttokorko. |
| --- | --- |

—

Rahoitusmarkkinoilla (arvopaperimarkkinoilla) tapahtuneiden muutosten vuoksi riskitön korko ja beeta-kerroin päivitettiin. Lisäksi Euroopan ulkopuoliset yhtiöt poistettiin vertailuanalyyseista. Näin saatiin uusi diskonttokorko.

| — | Nettonykyarvon laskennassa käytetty diskonttokorko määriteltiin vastaavien yhtiöiden analyysin perusteella. Analyysissa tarkasteltiin sekä lentoasemayhtiöitä että lentoasemapalveluja tarjoavia yhtiöitä (joiden taloudelliset tulokset korreloivat läheisesti lentoasemayhtiöiden tulosten kanssa) (30). |
| --- | --- |

—

Nettonykyarvon laskennassa käytetty diskonttokorko määriteltiin vastaavien yhtiöiden analyysin perusteella. Analyysissa tarkasteltiin sekä lentoasemayhtiöitä että lentoasemapalveluja tarjoavia yhtiöitä (joiden taloudelliset tulokset korreloivat läheisesti lentoasemayhtiöiden tulosten kanssa) (30).

| — | Oletuksena oli, että hanke rahoitettaisiin ensisijaisesti osakkeenomistajien varoista ja vasta sitten ulkopuolisista lähteistä (käyttöpääomalainat) ja toiminnan tuloista. |
| --- | --- |

—

Oletuksena oli, että hanke rahoitettaisiin ensisijaisesti osakkeenomistajien varoista ja vasta sitten ulkopuolisista lähteistä (käyttöpääomalainat) ja toiminnan tuloista.

| (56) | Diskontattu kassavirta laskettiin vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakson 2012–2030 diskontatun kassavirran perusteella (eli edellisessä tutkimuksessa käytettyä ennustejaksoa lyhennettiin 10 vuotta). Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– [...] miljoonaa) Puolan zlotya (noin (– [...]) miljoonaa euroa), kun taas päätearvo kasvoi merkittävästi ja nousi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Siitä vähennettiin jo tehtyjen investointien pääomitettu arvo ([...] miljoonaa Puolan zlotya). Tämän seurauksena vuonna 2012 päivitetty nettonykyarvo oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa). Nettonykyarvon laskennassa käytettiin [...] prosentin oman pääoman kustannusta (31), ja päätearvon laskennassa käytettyä tasaista kasvuvauhtia alennettiin edelleen [...] prosentista [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(56)

Diskontattu kassavirta laskettiin vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakson 2012–2030 diskontatun kassavirran perusteella (eli edellisessä tutkimuksessa käytettyä ennustejaksoa lyhennettiin 10 vuotta). Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– [...] miljoonaa) Puolan zlotya (noin (– [...]) miljoonaa euroa), kun taas päätearvo kasvoi merkittävästi ja nousi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Siitä vähennettiin jo tehtyjen investointien pääomitettu arvo ([...] miljoonaa Puolan zlotya). Tämän seurauksena vuonna 2012 päivitetty nettonykyarvo oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa). Nettonykyarvon laskennassa käytettiin [...] prosentin oman pääoman kustannusta (31), ja päätearvon laskennassa käytettyä tasaista kasvuvauhtia alennettiin edelleen [...] prosentista [...] prosenttiin.

| (57) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että vuoden 2012 tutkimuksen tulokset olivat yhä positiivisia ja johtivat osakkeenomistajien tekemiin uusiin pääomasijoituksiin. Puolan viranomaiset totesivat, että yhtiön osakepääoma oli korotettu 91,310 miljoonaan Puolan zlotyyn (22,8 miljoonaan euroon) huhtikuuhun 2013 mennessä eikä se muuttunut enää tämän jälkeen vuonna 2013, kuten taulukossa 3 esitetään.

  Taulukko 3


  Gdynian ja Kosakowon tekemät Gdynian lentoaseman pitäjän pääomankorotukset












  Osakkeiden rekisteröintiä koskevan päätöksen päivämäärä | Pääoman korottamista koskevan päätöksen päivämäärä | Osakkeenomistajan nimi | Päätöksen kohde | Osakkeiden arvo | Osakepääoma | Kumulatiivinen osuus vuonna 2013 loppuun mennessä tehdyistä pääoman korotuksista |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (miljoonaa Puolan zlotya) | (miljoonaa Puolan zlotya) |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 11.9.2008 | 21.7.2008 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | 404 Gdynian kunnan omistamaa osaketta mitätöitiin ilman korvausta osakkeenomistajalle | – 0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 8.12.2010 | 29.7.2010 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 8.7.2011 | 7.6.2011 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 1.9.2011 | 26.7.2011 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 17.6.2013 | 25.4.2013 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Lähde: Puolan viranomaisten toimittamat tiedot. |

(57)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että vuoden 2012 tutkimuksen tulokset olivat yhä positiivisia ja johtivat osakkeenomistajien tekemiin uusiin pääomasijoituksiin. Puolan viranomaiset totesivat, että yhtiön osakepääoma oli korotettu 91,310 miljoonaan Puolan zlotyyn (22,8 miljoonaan euroon) huhtikuuhun 2013 mennessä eikä se muuttunut enää tämän jälkeen vuonna 2013, kuten taulukossa 3 esitetään.

Taulukko 3

Gdynian ja Kosakowon tekemät Gdynian lentoaseman pitäjän pääomankorotukset

Osakkeiden rekisteröintiä koskevan päätöksen päivämäärä

Pääoman korottamista koskevan päätöksen päivämäärä

Osakkeenomistajan nimi

Päätöksen kohde

Osakkeiden arvo

Osakepääoma

Kumulatiivinen osuus vuonna 2013 loppuun mennessä tehdyistä pääoman korotuksista

(miljoonaa Puolan zlotya)

(miljoonaa Puolan zlotya)

28.8.2007

23.7.2007

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,030

0,030

0,03 %

28.8.2007

23.7.2007

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

0,020

0,050

0,05 %

4.3.2008

6.12.2007

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,120

0,170

0,19 %

4.3.2008

6.12.2007

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

0,080

0,250

0,27 %

11.9.2008

21.7.2008

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,500

0,750

0,82 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

404 Gdynian kunnan omistamaa osaketta mitätöitiin ilman korvausta osakkeenomistajalle

– 0,404

0,346

0,38 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

1,345

1,691

1,85 %

8.12.2010

29.7.2010

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

4,361

6,052

6,63 %

8.7.2011

7.6.2011

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

25,970

32,022

35,07 %

1.9.2011

26.7.2011

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

1,779

33,801

37,02 %

25.4.2012

5.4.2012

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

28,809

62,610

68,57 %

25.4.2012

5.4.2012

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

2,200

64,810

70,98 %

27.5.2013

8.4.2013

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

4,269

69,079

75,65 %

27.5.2013

8.4.2013

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

2,200

71,279

78,06 %

17.6.2013

25.4.2013

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

20,031

91,310

100,00 %

Lähde: Puolan viranomaisten toimittamat tiedot.

| (58) | Puolan viranomaiset toteavat yhteenvetona, että vaikka paikallisviranomaiset aloittivat Gdynian lentoaseman muuttamiseen liittyvät valmistelut jo vuonna 2005, hanke sai lopullisen muotonsa vasta yleissuunnitelman ja ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin laatimisen yhteydessä eli vuonna 2010. Viranomaisten mukaan hankkeen alussa tehtyjä oletuksia tarkistettiin huomattavasti ulkoisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Puolan viranomaiset esittävät, että julkisten osakkaiden lopullinen päätös hankkeen toteuttamisesta ja lopullisesta muodosta tehtiin vuonna 2012. Ne korostavat myös, että kaikki kolme markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä vahvistivat hankkeen kannattavuuden ja osoittivat, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi toteuttanut hankkeen. |
| --- | --- |

(58)

Puolan viranomaiset toteavat yhteenvetona, että vaikka paikallisviranomaiset aloittivat Gdynian lentoaseman muuttamiseen liittyvät valmistelut jo vuonna 2005, hanke sai lopullisen muotonsa vasta yleissuunnitelman ja ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin laatimisen yhteydessä eli vuonna 2010. Viranomaisten mukaan hankkeen alussa tehtyjä oletuksia tarkistettiin huomattavasti ulkoisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Puolan viranomaiset esittävät, että julkisten osakkaiden lopullinen päätös hankkeen toteuttamisesta ja lopullisesta muodosta tehtiin vuonna 2012. Ne korostavat myös, että kaikki kolme markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä vahvistivat hankkeen kannattavuuden ja osoittivat, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi toteuttanut hankkeen.

| (59) | Vaihtoehtoisesta skenaariosta Puolan viranomaiset toteavat, että kansallisen lainsäädännön mukaan Kosakowolla oli oikeus käyttää maata, jolla Gdynian lentoasema sijaitsee, vain uuden siviililentoaseman perustamiseen. Tältä osin Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman alue vuokrattiin Kosakowolle 30 vuodeksi. Puolan viranomaiset ilmoittavat, että valtiokonttorin kanssa tehdyn vuokrasopimuksen mukaan Kosakowo voi vuokrata alueen vain yhteisölle, joka perustaa siviililentoaseman ja/tai pitää siviililentoasemaa. Viranomaisten mukaan valtio olisi voinut ottaa alueen takaisin, jos Kosakowo ei olisi vuokrannut sitä lentoaseman perustamiseen kuuden kuukauden kuluessa, jos sitä olisi käytetty muihin tarkoituksiin tai jos lentoasema ei olisi aloittanut toimintaansa kolmen vuoden kuluessa. Koska skenaario, jossa Gdynia-Kosakowon lentoaseman aluetta käytettäisiin tai alue vuokrattaisiin muuhun kuin ilmailuun, ei ollut mahdollinen, sitä ei voitu käyttää vaihtoehtoisena skenaariona. |
| --- | --- |

(59)

Vaihtoehtoisesta skenaariosta Puolan viranomaiset toteavat, että kansallisen lainsäädännön mukaan Kosakowolla oli oikeus käyttää maata, jolla Gdynian lentoasema sijaitsee, vain uuden siviililentoaseman perustamiseen. Tältä osin Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman alue vuokrattiin Kosakowolle 30 vuodeksi. Puolan viranomaiset ilmoittavat, että valtiokonttorin kanssa tehdyn vuokrasopimuksen mukaan Kosakowo voi vuokrata alueen vain yhteisölle, joka perustaa siviililentoaseman ja/tai pitää siviililentoasemaa. Viranomaisten mukaan valtio olisi voinut ottaa alueen takaisin, jos Kosakowo ei olisi vuokrannut sitä lentoaseman perustamiseen kuuden kuukauden kuluessa, jos sitä olisi käytetty muihin tarkoituksiin tai jos lentoasema ei olisi aloittanut toimintaansa kolmen vuoden kuluessa. Koska skenaario, jossa Gdynia-Kosakowon lentoaseman aluetta käytettäisiin tai alue vuokrattaisiin muuhun kuin ilmailuun, ei ollut mahdollinen, sitä ei voitu käyttää vaihtoehtoisena skenaariona.

3.1.2   Vuoden 2012 tutkimuksen tärkeimpien oletusten luotettavuus

Liikennemäärää ja tuloja koskevat ennusteet

| (60) | Puolan viranomaiset selittävät, että suunnitellut lentoasemamaksut perustuvat julkisesti saatavilla oleviin muiden lentoasemien hinnastoihin, jotta nykyisiä markkinoita ei häiritä, mutta samalla varmistetaan hankkeen asianmukainen kannattavuus ennustetun matkustajaliikennemäärän perusteella. Puolan viranomaisten mukaan maksut eivät poikkea merkittävästi pienten lentoasemien perimistä vakiomaksuista. Esimerkiksi kaksi hiljattain Modlinissa ja Lublinissa avattua alueellista lentoasemaa perivät vakiolentoasemamaksuja, jotka ovat samanlaisia kuin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut. |
| --- | --- |

(60)

Puolan viranomaiset selittävät, että suunnitellut lentoasemamaksut perustuvat julkisesti saatavilla oleviin muiden lentoasemien hinnastoihin, jotta nykyisiä markkinoita ei häiritä, mutta samalla varmistetaan hankkeen asianmukainen kannattavuus ennustetun matkustajaliikennemäärän perusteella. Puolan viranomaisten mukaan maksut eivät poikkea merkittävästi pienten lentoasemien perimistä vakiomaksuista. Esimerkiksi kaksi hiljattain Modlinissa ja Lublinissa avattua alueellista lentoasemaa perivät vakiolentoasemamaksuja, jotka ovat samanlaisia kuin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut.

| (61) | Vastauksena komission huomautukseen, että Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut (25 Puolan zlotya (6,25 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kahtena ensimmäisenä vuonna ja 40 Puolan zlotya (10 euroa) sen jälkeen) ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut, joista on vähennetty alennukset (24 Puolan zlotya eli 6 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kansainvälisellä reitillä vähintään kaksi kertaa viikossa liikennöivälle halpalentoyhtiön alukselle ja 12,5 Puolan zlotya (3,1 euroa) kotimaan reiteillä), Puolan viranomaiset toteavat, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty maksujen taso vastaa koko ennustejakson (2014–2030) keskiarvoa, ottaen huomioon, että Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut odotettavasti nousevat pitkällä aikavälillä, kun lentoaseman palvelutaso paranee. |
| --- | --- |

(61)

Vastauksena komission huomautukseen, että Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut (25 Puolan zlotya (6,25 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kahtena ensimmäisenä vuonna ja 40 Puolan zlotya (10 euroa) sen jälkeen) ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut, joista on vähennetty alennukset (24 Puolan zlotya eli 6 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kansainvälisellä reitillä vähintään kaksi kertaa viikossa liikennöivälle halpalentoyhtiön alukselle ja 12,5 Puolan zlotya (3,1 euroa) kotimaan reiteillä), Puolan viranomaiset toteavat, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty maksujen taso vastaa koko ennustejakson (2014–2030) keskiarvoa, ottaen huomioon, että Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut odotettavasti nousevat pitkällä aikavälillä, kun lentoaseman palvelutaso paranee.

| (62) | Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen voittomarginaali, tarkistettu (hieman suurempi) ilmaliikenteen ennuste ja tiettyjen toimintakustannusten jakaminen puolustusvoimien kanssa tarkoittavat sitä, että Gdynian lentoaseman pitäisi pystyä pitämään matkustajamaksut alhaisempina pidemmän ajanjakson ajan (alempia maksuja voitaisiin periä vuoden 2021 loppuun asti) ja silti nettonykyarvo pysyisi positiivisena julkisille osakkaille. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen voittomarginaali, tarkistettu (hieman suurempi) ilmaliikenteen ennuste ja tiettyjen toimintakustannusten jakaminen puolustusvoimien kanssa tarkoittavat sitä, että Gdynian lentoaseman pitäisi pystyä pitämään matkustajamaksut alhaisempina pidemmän ajanjakson ajan (alempia maksuja voitaisiin periä vuoden 2021 loppuun asti) ja silti nettonykyarvo pysyisi positiivisena julkisille osakkaille.

| (63) | Puolan viranomaiset esittävät myös, että (maaliskuussa 2013) päivitetyssä Pommerin liikenne-ennusteessa oletettu liikennemäärä on suurempi kuin vuoden 2012 tutkimuksessa. Tuoreimpien lukujen mukaan Gdynian lentoaseman matkustajamäärä olisi 1 149 978 vuonna 2030 eikä 1 083 746. Koko Pommerin alueella matkustajamäärien ennustetaan kasvavan 7,8 miljoonasta niin, että määrä vuonna 2030 on 9 miljoonaa. |
| --- | --- |

(63)

Puolan viranomaiset esittävät myös, että (maaliskuussa 2013) päivitetyssä Pommerin liikenne-ennusteessa oletettu liikennemäärä on suurempi kuin vuoden 2012 tutkimuksessa. Tuoreimpien lukujen mukaan Gdynian lentoaseman matkustajamäärä olisi 1 149 978 vuonna 2030 eikä 1 083 746. Koko Pommerin alueella matkustajamäärien ennustetaan kasvavan 7,8 miljoonasta niin, että määrä vuonna 2030 on 9 miljoonaa.

| (64) | Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan nämä luvut vahvistavat, että Gdanskin ja Gdynian lentoasemat voivat olla ja toimia yhdessä Pommerin markkinoilla kannattavasti. Puolan viranomaiset katsovat, että vaikka Gdanskin lentoasemaa laajennettaisiin suunniteltuun 7 miljoonan matkustajan kapasiteettiin, Pommerin kehittyvillä ilmailumarkkinoilla on yhä tilaa toiselle pienelle alueelliselle lentoasemalle (jonka kapasiteetti on miljoona matkustajaa), joka täydentäisi Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

  Taulukko 4


  Vuoden 2012 tutkimuksen mukaisten Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteiden ja maaliskuussa 2013 päivitettyjen liikennemääräennusteiden vertailu












  Vuosi | Kaupallinen liikenne | Kaupallinen liikenne | Yleisilmailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Matkustajia (tuhatta) | Nousuja ja laskuja | Nousuja ja laskuja |
| | Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen | Päivitetty ennuste | Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen | Päivitetty ennuste | Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen | Päivitetty ennuste |
| | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2015 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2016 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2017 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2018 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2019 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2020 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2021 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2022 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2023 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2024 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2025 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2026 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2027 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2028 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2029 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin. |

(64)

Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan nämä luvut vahvistavat, että Gdanskin ja Gdynian lentoasemat voivat olla ja toimia yhdessä Pommerin markkinoilla kannattavasti. Puolan viranomaiset katsovat, että vaikka Gdanskin lentoasemaa laajennettaisiin suunniteltuun 7 miljoonan matkustajan kapasiteettiin, Pommerin kehittyvillä ilmailumarkkinoilla on yhä tilaa toiselle pienelle alueelliselle lentoasemalle (jonka kapasiteetti on miljoona matkustajaa), joka täydentäisi Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

Taulukko 4

Vuoden 2012 tutkimuksen mukaisten Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteiden ja maaliskuussa 2013 päivitettyjen liikennemääräennusteiden vertailu

Vuosi

Kaupallinen liikenne

Kaupallinen liikenne

Yleisilmailu

Matkustajia (tuhatta)

Nousuja ja laskuja

Nousuja ja laskuja

Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen

Päivitetty ennuste

Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen

Päivitetty ennuste

Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen

Päivitetty ennuste

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2019

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2020

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2021

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2022

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2023

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2024

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2025

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2026

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2027

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2028

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2029

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2030

1 083 746

1 149 978

[...]

[...]

[...]

[...]

Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin.

Toimintakustannukset (lentoyhtiöille annettavat kannustimet, lentoaseman sotilaskäyttöön liittyvät kustannukset)

| (65) | Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä otetaan huomioon lentoaseman markkinointi- ja myynninedistämistoimenpiteet arvioitaessa






  i. | toimintakustannuksia, jotka arvioidaan Puolan kaikkien suurimpien lentoasemien saatavilla olevien tilinpäätösten perusteella |
| --- | --- | --- |

(65)

Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä otetaan huomioon lentoaseman markkinointi- ja myynninedistämistoimenpiteet arvioitaessa

i.

toimintakustannuksia, jotka arvioidaan Puolan kaikkien suurimpien lentoasemien saatavilla olevien tilinpäätösten perusteella

| ii. | lajeittain muita kustannuksia, jotka arvioidaan Gdynian lentoasemalle varovaisesti korkean tason mukaan ottaen huomioon muiden lentoasemien vastaavat kustannukset. |
| --- | --- |

ii.

lajeittain muita kustannuksia, jotka arvioidaan Gdynian lentoasemalle varovaisesti korkean tason mukaan ottaen huomioon muiden lentoasemien vastaavat kustannukset.

| (66) | Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä oletettiin, että sijoittaja vastaisi kaikista toimintakustannuksista, joten siinä ei otettu huomioon, että lentoaseman sotilaskäyttäjä osallistuu toimintakustannuksiin. Puolan viranomaiset esittävät, että yhteisen infrastruktuurin toimintakustannusten jaon oletettiin olevan [...] siviili- ja sotilaslentojen määrän mukaan. Puolan viranomaiset selittävät myös, että uudistamis- ja rakentamiskustannukset ovat [...]. Puolan viranomaiset korostavat, että lentoaseman yhteistä käyttöä koskevien sääntöjen hyväksyminen (sotilaskäyttäjän ja lentoaseman välistä muodollista sopimusta ei ole vielä tehty) vähentää kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen kustannuksia ja palkkakustannuksia vähintään [...]. Puolan viranomaisten mukaan tämän tekijän huomioon ottaminen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä johtaisi hankkeen parempaan ennakoituun kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä oletettiin, että sijoittaja vastaisi kaikista toimintakustannuksista, joten siinä ei otettu huomioon, että lentoaseman sotilaskäyttäjä osallistuu toimintakustannuksiin. Puolan viranomaiset esittävät, että yhteisen infrastruktuurin toimintakustannusten jaon oletettiin olevan [...] siviili- ja sotilaslentojen määrän mukaan. Puolan viranomaiset selittävät myös, että uudistamis- ja rakentamiskustannukset ovat [...]. Puolan viranomaiset korostavat, että lentoaseman yhteistä käyttöä koskevien sääntöjen hyväksyminen (sotilaskäyttäjän ja lentoaseman välistä muodollista sopimusta ei ole vielä tehty) vähentää kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen kustannuksia ja palkkakustannuksia vähintään [...]. Puolan viranomaisten mukaan tämän tekijän huomioon ottaminen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä johtaisi hankkeen parempaan ennakoituun kannattavuuteen.

Pitkän aikavälin kasvu

| (67) | Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytetty [...] prosentin kasvu viittaa päätearvoon nimellismääräisenä. |
| --- | --- |

(67)

Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytetty [...] prosentin kasvu viittaa päätearvoon nimellismääräisenä.

| (68) | Puolan viranomaiset toteavat myös, että [...] prosentin kasvu on yhtä suuri kuin Puolan kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen rahapolitiikkaneuvoston (Rada Polityki Pieniężnej) Puolalle asettama inflaatiotavoite. Puolan viranomaiset toteavat, että Kansainvälisen valuuttarahaston heinäkuussa 2013 julkaiseman tuoreimman ennusteen mukaan Puolan BKT kasvaa 2,2 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015, 3,3 prosenttia vuonna 2017 ja 3,8 prosenttia vuonna 2018. |
| --- | --- |

(68)

Puolan viranomaiset toteavat myös, että [...] prosentin kasvu on yhtä suuri kuin Puolan kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen rahapolitiikkaneuvoston (Rada Polityki Pieniężnej) Puolalle asettama inflaatiotavoite. Puolan viranomaiset toteavat, että Kansainvälisen valuuttarahaston heinäkuussa 2013 julkaiseman tuoreimman ennusteen mukaan Puolan BKT kasvaa 2,2 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015, 3,3 prosenttia vuonna 2017 ja 3,8 prosenttia vuonna 2018.

Marraskuussa 2013 tehty päivitys

| (69) | Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että lentoaseman pitäjä oli saanut Puolan tulliviranomaisilta ja Puolan sähkömarkkinoiden sääntelyvirastolta (Urząd Regulacji Energetyki) hallinnolliset päätökset, joiden nojalla lentoaseman pitäjällä on oikeus myydä polttoainetta suoraan ilma-aluksille. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti olisi lisätulonlähde ja parantaisi liiketoimintasuunnitelmassa esitettyä taloudellista tulosta. |
| --- | --- |

(69)

Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että lentoaseman pitäjä oli saanut Puolan tulliviranomaisilta ja Puolan sähkömarkkinoiden sääntelyvirastolta (Urząd Regulacji Energetyki) hallinnolliset päätökset, joiden nojalla lentoaseman pitäjällä on oikeus myydä polttoainetta suoraan ilma-aluksille. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti olisi lisätulonlähde ja parantaisi liiketoimintasuunnitelmassa esitettyä taloudellista tulosta.

| (70) | Puolan viranomaisten mukaan kaikissa tähän mennessä tehdyissä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä oletettiin, että polttoainemyynnistä vastaa ulkopuolinen toimija. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti nostaisi yhtiön voittomarginaalia tämän toiminnan osalta [...] Puolan zlotysta ([...] eurosta) litralta (kun polttoaineen myy ulkopuolinen toimija) [...] Puolan zlotyyn ([...] euroon) litralta (kun polttoaineen myy suoraan lentoaseman pitäjä). |
| --- | --- |

(70)

Puolan viranomaisten mukaan kaikissa tähän mennessä tehdyissä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä oletettiin, että polttoainemyynnistä vastaa ulkopuolinen toimija. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti nostaisi yhtiön voittomarginaalia tämän toiminnan osalta [...] Puolan zlotysta ([...] eurosta) litralta (kun polttoaineen myy ulkopuolinen toimija) [...] Puolan zlotyyn ([...] euroon) litralta (kun polttoaineen myy suoraan lentoaseman pitäjä).

| (71) | Puolan näkemyksen mukaan tämä lisätulo parantaisi vuoden 2012 päivityksessä esitettyä tulosta. Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen nettonykyarvon odotetaan siten kasvavan [...] miljoonasta Puolan zlotysta ([...] miljoonasta eurosta) [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Puolan viranomaiset selittävät myös, että sisäinen korkokanta nousisi [...] prosentista [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(71)

Puolan näkemyksen mukaan tämä lisätulo parantaisi vuoden 2012 päivityksessä esitettyä tulosta. Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen nettonykyarvon odotetaan siten kasvavan [...] miljoonasta Puolan zlotysta ([...] miljoonasta eurosta) [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Puolan viranomaiset selittävät myös, että sisäinen korkokanta nousisi [...] prosentista [...] prosenttiin.

| (72) | Puolan viranomaiset selittävät, että polttoaineen myynnistä saatavan lisätulon ansiosta voitaisiin vaihtoehtoisesti pitää lentoyhtiöiltä perittävät lentoasemamaksut alemmalla tasolla pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(72)

Puolan viranomaiset selittävät, että polttoaineen myynnistä saatavan lisätulon ansiosta voitaisiin vaihtoehtoisesti pitää lentoyhtiöiltä perittävät lentoasemamaksut alemmalla tasolla pitkällä aikavälillä.

| (73) | Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman pitäjän harjoittamaa polttoaineen myyntiä ei otettu huomioon markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä varovaisuussyistä. Testien tekoajankohtana lentoaseman pitäjällä ei ollut myyntiin tarvittavia lupia tai takeita siitä, että luvat olisi mahdollista saada. |
| --- | --- |

(73)

Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman pitäjän harjoittamaa polttoaineen myyntiä ei otettu huomioon markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä varovaisuussyistä. Testien tekoajankohtana lentoaseman pitäjällä ei ollut myyntiin tarvittavia lupia tai takeita siitä, että luvat olisi mahdollista saada.

| (74) | Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että yhtiö aikoo tarjota lentoyhtiöille suunnistuspalveluja (Puolan lennonvarmistuspalveluviraston (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej) tarjoamien palvelujen sijaan. Puolan viranomaiset huomauttavat, että lentoyhtiöiden maksamaa terminaalimaksua (joka nyt maksetaan virastolle) voitaisiin tämän ansiosta alentaa ja Gdynian lentokentästä voitaisiin tehdä siten lentoyhtiöiden kannalta houkuttelevampi. Lentoaseman pitäjä pystyisi siten tarjoamaan lentoyhtiöille naapurilentoasemien lentoasemamaksuja kilpailukykyisemmät maksut. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että yhtiö aikoo tarjota lentoyhtiöille suunnistuspalveluja (Puolan lennonvarmistuspalveluviraston (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej) tarjoamien palvelujen sijaan. Puolan viranomaiset huomauttavat, että lentoyhtiöiden maksamaa terminaalimaksua (joka nyt maksetaan virastolle) voitaisiin tämän ansiosta alentaa ja Gdynian lentokentästä voitaisiin tehdä siten lentoyhtiöiden kannalta houkuttelevampi. Lentoaseman pitäjä pystyisi siten tarjoamaan lentoyhtiöille naapurilentoasemien lentoasemamaksuja kilpailukykyisemmät maksut.

3.2   Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskeva arviointi

3.2.1   Investointituki

| (75) | Puolan viranomaisten mukaan kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(75)

Puolan viranomaisten mukaan kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet täyttyvät.

Vastaako investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta?

| (76) | Puolan viranomaisten mukaan lentoaseman perustaminen Gdyniaan osana Pommerin liikennejärjestelmää optimoi käytettävissä olevan infrastruktuurin käytön ja vaikuttaa myönteisesti aluekehitykseen erityisesti lentoaseman tarjoamien työpaikkojen lisääntymisen, ilmailumarkkinoiden toimitusketjusta saatavien tulojen ja matkailun kehityksen ansiosta. |
| --- | --- |

(76)

Puolan viranomaisten mukaan lentoaseman perustaminen Gdyniaan osana Pommerin liikennejärjestelmää optimoi käytettävissä olevan infrastruktuurin käytön ja vaikuttaa myönteisesti aluekehitykseen erityisesti lentoaseman tarjoamien työpaikkojen lisääntymisen, ilmailumarkkinoiden toimitusketjusta saatavien tulojen ja matkailun kehityksen ansiosta.

| (77) | Puolan viranomaiset viittaavat vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, joka perustuu alueen lentoliikenne-ennusteisiin ja jossa todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata kolmen kaupungin alueen (obszar Trójmiasta (32)) väestön tarpeisiin. |
| --- | --- |

(77)

Puolan viranomaiset viittaavat vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, joka perustuu alueen lentoliikenne-ennusteisiin ja jossa todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata kolmen kaupungin alueen (obszar Trójmiasta (32)) väestön tarpeisiin.

| (78) | Puolan viranomaisten mukaan tärkeimmät perusteet lentoasemien keskuksen rakentamiseksi kolmen kaupungin alueelle ovat: lentoliikenteen lisääntyminen Puolassa, riittämättömät mahdollisuudet lisätä Gdanskin lentoaseman kapasiteettia ja kaupunkialueen ulottuminen lähes 60 kilometrin etäisyydelle asti (tai yli 100 kilometrin etäisyydelle asti, jos Tczewin ja Wejherowon kaupungit otetaan mukaan alueeseen). Puolan viranomaiset esittävät, että vaikka Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on nykyisin noin 5 miljoonaa matkustajaa, joidenkin lentoliikenne-ennusteiden mukaan lentoaseman mahdollinen matkustajaliikenne voi olla vuonna 2035 yli 6 miljoonaa matkustajaa. Toisaalta viranomaiset esittivät huomautuksissaan, että ympäristörajoitteet ja asuntojen rakentaminen Gdanskin lentoaseman lähellä rajoittavat mahdollisuuksia laajentaa lentoasemaa lisää. Toisaalta Puolan viranomaiset vetosivat 6 päivänä joulukuuta 2012 esittämissään huomautuksissa Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmaan ja esittivät, ettei Gdanskin lentoaseman laajentamista koskevia rajoitteita ole. |
| --- | --- |

(78)

Puolan viranomaisten mukaan tärkeimmät perusteet lentoasemien keskuksen rakentamiseksi kolmen kaupungin alueelle ovat: lentoliikenteen lisääntyminen Puolassa, riittämättömät mahdollisuudet lisätä Gdanskin lentoaseman kapasiteettia ja kaupunkialueen ulottuminen lähes 60 kilometrin etäisyydelle asti (tai yli 100 kilometrin etäisyydelle asti, jos Tczewin ja Wejherowon kaupungit otetaan mukaan alueeseen). Puolan viranomaiset esittävät, että vaikka Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on nykyisin noin 5 miljoonaa matkustajaa, joidenkin lentoliikenne-ennusteiden mukaan lentoaseman mahdollinen matkustajaliikenne voi olla vuonna 2035 yli 6 miljoonaa matkustajaa. Toisaalta viranomaiset esittivät huomautuksissaan, että ympäristörajoitteet ja asuntojen rakentaminen Gdanskin lentoaseman lähellä rajoittavat mahdollisuuksia laajentaa lentoasemaa lisää. Toisaalta Puolan viranomaiset vetosivat 6 päivänä joulukuuta 2012 esittämissään huomautuksissa Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmaan ja esittivät, ettei Gdanskin lentoaseman laajentamista koskevia rajoitteita ole.

| (79) | Puolan viranomaiset toteavat, että myös lentoturvallisuus edellyttää lentoasemien keskuksen rakentamista kolmen kaupungin alueelle, jolloin Gdynia-Kosakowon lentoasema toimisi varalentoasemana (laskeutuminen Gdynian lentoasemalle on mahdollista noin 80 prosentissa tapauksista, joissa pilven alaraja ja näkyvyys estävät laskeutumisen Gdanskin lentoasemalle). |
| --- | --- |

(79)

Puolan viranomaiset toteavat, että myös lentoturvallisuus edellyttää lentoasemien keskuksen rakentamista kolmen kaupungin alueelle, jolloin Gdynia-Kosakowon lentoasema toimisi varalentoasemana (laskeutuminen Gdynian lentoasemalle on mahdollista noin 80 prosentissa tapauksista, joissa pilven alaraja ja näkyvyys estävät laskeutumisen Gdanskin lentoasemalle).

| (80) | Lopuksi Puolan viranomaiset esittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittäminen vastaa kansallisissa ja alueellisissa strategia-asiakirjoissa esitettyjä Puolan ilmailuinfrastruktuurin kehittämistä koskevia tavoitteita. Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittämisen odotetaan vaikuttavan myönteisesti Pommerin kehitykseen ja olemassa olevan sotilasinfrastruktuurin käyttöön ja että lentoasema täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

(80)

Lopuksi Puolan viranomaiset esittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittäminen vastaa kansallisissa ja alueellisissa strategia-asiakirjoissa esitettyjä Puolan ilmailuinfrastruktuurin kehittämistä koskevia tavoitteita. Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittämisen odotetaan vaikuttavan myönteisesti Pommerin kehitykseen ja olemassa olevan sotilasinfrastruktuurin käyttöön ja että lentoasema täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

Infrastruktuurin tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (81) | Puolan viranomaisten mukaan infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn tavoitteeseen nähden, kun otetaan huomioon lentoaseman toiminnan pienimuotoisuus (1,55 prosentin osuus Puolan ilmailumarkkinoista vuonna 2030), matkustajamääräennusteet, jotka ylittävät Gdanskin lentoaseman laajentumiskapasiteetin, alueen houkuttelevuus matkailukohteena ja ennustettu Pommerin nopea kehitys. |
| --- | --- |

(81)

Puolan viranomaisten mukaan infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn tavoitteeseen nähden, kun otetaan huomioon lentoaseman toiminnan pienimuotoisuus (1,55 prosentin osuus Puolan ilmailumarkkinoista vuonna 2030), matkustajamääräennusteet, jotka ylittävät Gdanskin lentoaseman laajentumiskapasiteetin, alueen houkuttelevuus matkailukohteena ja ennustettu Pommerin nopea kehitys.

| (82) | Puolan viranomaiset painottavat Gdynian sotilaslentoaseman strategista asemaa alueella ja toteavat, että olemassa olevan infrastruktuurin käyttäminen minimoi investointikustannukset ja maksimoi aluekehitykseen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen. |
| --- | --- |

(82)

Puolan viranomaiset painottavat Gdynian sotilaslentoaseman strategista asemaa alueella ja toteavat, että olemassa olevan infrastruktuurin käyttäminen minimoi investointikustannukset ja maksimoi aluekehitykseen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen.

| (83) | Puolan viranomaiset huomauttavat myös, että kustannukset on minimoitu ja investoinnin tehokkuutta parannettu teknisillä ratkaisuilla, kuten rakentamalla yleisilmailuterminaali sekä yleisilmailua että matkustajaliikennettä varten, sijoittamalla valtaosa lentoasemapalveluista (rajavartijat, tulli, poliisi, palokunta, johto) samaan rakennukseen ja mukauttamalla olemassa olevia rakennuksia niiden käytön optimoimiseksi. Lisäksi infrastruktuurin toimintakustannukset jaetaan puolustusvoimien kanssa. |
| --- | --- |

(83)

Puolan viranomaiset huomauttavat myös, että kustannukset on minimoitu ja investoinnin tehokkuutta parannettu teknisillä ratkaisuilla, kuten rakentamalla yleisilmailuterminaali sekä yleisilmailua että matkustajaliikennettä varten, sijoittamalla valtaosa lentoasemapalveluista (rajavartijat, tulli, poliisi, palokunta, johto) samaan rakennukseen ja mukauttamalla olemassa olevia rakennuksia niiden käytön optimoimiseksi. Lisäksi infrastruktuurin toimintakustannukset jaetaan puolustusvoimien kanssa.

Tyydyttävät käyttöön liittyvät odotukset keskipitkällä aikavälillä

| (84) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä seuraavista syistä: BKT:n kasvu, jonka odotetaan Pommerissa ylittävän Puolan ja EU:n keskimääräisen kasvun, alueen houkuttelevuus matkailukohteena, alueen asema ulkomaisten sijoitusten keskuksena ja ennustettu lentoliikenteen kasvu. |
| --- | --- |

(84)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä seuraavista syistä: BKT:n kasvu, jonka odotetaan Pommerissa ylittävän Puolan ja EU:n keskimääräisen kasvun, alueen houkuttelevuus matkailukohteena, alueen asema ulkomaisten sijoitusten keskuksena ja ennustettu lentoliikenteen kasvu.

| (85) | Puolan viranomaiset korostavat, että myös suunniteltu yhteistyö Gdanskin lentoaseman kanssa ja näiden kahden lentoaseman tarjoamat toisiaan täydentävät palvelut (Gdynian lentoasema palvelee pääasiassa yleisilmailuliikennettä) parantavat Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(85)

Puolan viranomaiset korostavat, että myös suunniteltu yhteistyö Gdanskin lentoaseman kanssa ja näiden kahden lentoaseman tarjoamat toisiaan täydentävät palvelut (Gdynian lentoasema palvelee pääasiassa yleisilmailuliikennettä) parantavat Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (86) | Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että lentoasema aikoo lisäksi kehittää lentoaseman alueella ilmailuun liittyviä erikoistuneita toimia, kuten yksinkertaisten varaosien tuotantoa, ilma-alusten osien korjausta tai muiden osien/tuotteiden tuotantoa juuri haluttuna ajankohtana toimitettuina. |
| --- | --- |

(86)

Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että lentoasema aikoo lisäksi kehittää lentoaseman alueella ilmailuun liittyviä erikoistuneita toimia, kuten yksinkertaisten varaosien tuotantoa, ilma-alusten osien korjausta tai muiden osien/tuotteiden tuotantoa juuri haluttuna ajankohtana toimitettuina.

| (87) | Puolan viranomaiset viittaavat liikepankin allekirjoittamaan aiesopimukseen, joka osoittaa, että pankki on halukas aloittamaan neuvottelut Gdynia-Kosakowon lentoaseman investoinnin rahoittamisesta, lisätodisteena hankkeen houkuttelevuudesta. |
| --- | --- |

(87)

Puolan viranomaiset viittaavat liikepankin allekirjoittamaan aiesopimukseen, joka osoittaa, että pankki on halukas aloittamaan neuvottelut Gdynia-Kosakowon lentoaseman investoinnin rahoittamisesta, lisätodisteena hankkeen houkuttelevuudesta.

Vaikutus kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa

| (88) | Koska Gdynia-Kosakowon lentoaseman markkinaosuus tulee olemaan pieni (lentoasema palvelee alle miljoonaa matkustajaa vuodessa), Puolan viranomaiset katsovat, ettei hanke vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu, Puolan viranomaiset odottavat Gdanskin ja Gdynian lentoasemien muodostavan yhteistyössä toimivan ilmailun keskuksen, joka palvelee Pommerin kolmen kaupungin aluetta ja tarjoaa toisiaan täydentäviä palveluja. |
| --- | --- |

(88)

Koska Gdynia-Kosakowon lentoaseman markkinaosuus tulee olemaan pieni (lentoasema palvelee alle miljoonaa matkustajaa vuodessa), Puolan viranomaiset katsovat, ettei hanke vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu, Puolan viranomaiset odottavat Gdanskin ja Gdynian lentoasemien muodostavan yhteistyössä toimivan ilmailun keskuksen, joka palvelee Pommerin kolmen kaupungin aluetta ja tarjoaa toisiaan täydentäviä palveluja.

| (89) | Puolan viranomaiset korostavat, että Gdynian lentoasemasta ei tule Gdanskin lentoaseman kilpailijaa, sillä Gdynian lentoasema keskittyy tarjoamaan palveluja yleisilmailun alalla (huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut, lentokoulu) ja tekemään yhteistyötä Gdynian merisataman kanssa. |
| --- | --- |

(89)

Puolan viranomaiset korostavat, että Gdynian lentoasemasta ei tule Gdanskin lentoaseman kilpailijaa, sillä Gdynian lentoasema keskittyy tarjoamaan palveluja yleisilmailun alalla (huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut, lentokoulu) ja tekemään yhteistyötä Gdynian merisataman kanssa.

| (90) | Puolan viranomaiset esittävät edelleen, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman tilaus- ja halpalentoliikenne ei tapahdu Gdanskin lentoaseman kustannuksella vaan perustuu vaurauden ja liikkuvuuden kokonaiskasvuun. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdanskin lentoaseman kasvunopeus ja sen palveleman lentotoiminnan luonne johtavat väistämättä tämän lentoaseman käsittelemien lentojen määrän rajoittamiseen ennemmin tai myöhemmin. Puolan viranomaiset toteavat, että nämä päätelmät esitetään Gdanskin Lech Wałęsa -lentoaseman laajennushankkeen ympäristövaikutusten arviointikertomuksessa. |
| --- | --- |

(90)

Puolan viranomaiset esittävät edelleen, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman tilaus- ja halpalentoliikenne ei tapahdu Gdanskin lentoaseman kustannuksella vaan perustuu vaurauden ja liikkuvuuden kokonaiskasvuun. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdanskin lentoaseman kasvunopeus ja sen palveleman lentotoiminnan luonne johtavat väistämättä tämän lentoaseman käsittelemien lentojen määrän rajoittamiseen ennemmin tai myöhemmin. Puolan viranomaiset toteavat, että nämä päätelmät esitetään Gdanskin Lech Wałęsa -lentoaseman laajennushankkeen ympäristövaikutusten arviointikertomuksessa.

| (91) | Puolan viranomaiset selittävät, että investointi Gdynia-Kosakowon lentoasemaan voi rajoittaa mahdollisesta Gdanskin lentoaseman toiminnan rajoittumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että kun osa lentoliikenteestä siirretään Gdanskin lentoasemalta Gdynian lentoasemalle, molempien lentoasemien kapasiteettia voidaan käyttää entistä paremmin. |
| --- | --- |

(91)

Puolan viranomaiset selittävät, että investointi Gdynia-Kosakowon lentoasemaan voi rajoittaa mahdollisesta Gdanskin lentoaseman toiminnan rajoittumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että kun osa lentoliikenteestä siirretään Gdanskin lentoasemalta Gdynian lentoasemalle, molempien lentoasemien kapasiteettia voidaan käyttää entistä paremmin.

Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

| (92) | Puolan viranomaiset esittävät, ettei yhtiö olisi toteuttanut hanketta ilman julkista rahoitusta. Ne toteavat, että tuki rajoitettiin välttämättömään ja että hankkeen kustannuksia vähennettiin ja optimoitiin käyttämällä olemassa olevaa sotilasinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

(92)

Puolan viranomaiset esittävät, ettei yhtiö olisi toteuttanut hanketta ilman julkista rahoitusta. Ne toteavat, että tuki rajoitettiin välttämättömään ja että hankkeen kustannuksia vähennettiin ja optimoitiin käyttämällä olemassa olevaa sotilasinfrastruktuuria.

| (93) | Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset ovat Puolan viranomaisten mukaan tarpeellisia ja ne on rajattu välttämättömään, mistä ovat osoituksena






  i. | hankkeen sisäinen tuottoprosentti, joka on [...] prosenttia ja vain hieman korkeampi kuin diskonttokorko (oman pääoman kustannus), joka on [...] prosenttia (vuoden 2012 tutkimuksen perusteella); |
| --- | --- | --- |

(93)

Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset ovat Puolan viranomaisten mukaan tarpeellisia ja ne on rajattu välttämättömään, mistä ovat osoituksena

i.

hankkeen sisäinen tuottoprosentti, joka on [...] prosenttia ja vain hieman korkeampi kuin diskonttokorko (oman pääoman kustannus), joka on [...] prosenttia (vuoden 2012 tutkimuksen perusteella);

| ii. | talousennusteessa ennustettu tarve ottaa käyttöpääomalaina lentoaseman toiminnan rahoittamiseksi, koska Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö voi muuten menettää maksuvalmiutensa; |
| --- | --- |

ii.

talousennusteessa ennustettu tarve ottaa käyttöpääomalaina lentoaseman toiminnan rahoittamiseksi, koska Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö voi muuten menettää maksuvalmiutensa;

| iii. | se, että kokonaisrahoitus omasta pääomasta on pienempi kuin kokonaispääomamenot (omalla pääomalla katetun rahoituksen osuus on alle [...] ennustejakson kokonaiskassamenoista, joihin sisältyvät myös kokonaispääomamenot). |
| --- | --- |

iii.

se, että kokonaisrahoitus omasta pääomasta on pienempi kuin kokonaispääomamenot (omalla pääomalla katetun rahoituksen osuus on alle [...] ennustejakson kokonaiskassamenoista, joihin sisältyvät myös kokonaispääomamenot).

| (94) | Puolan viranomaiset selittävät edelleen tukitoimenpiteen oikeasuhteisuutta vertaamalla toimenpiteen julkista rahoitusta (reaaliarvoltaan noin 148 miljoonaa Puolan zlotya) täysin uuden investoinnin (Lublin-Świdnikin lentoasema, jonka nettorakennuskustannukset olivat noin 420 miljoonaa Puolan zlotya) rahoitukseen ja sotilaslentoasemaan perustuvan investoinnin rahoitukseen (Varsova-Modlinin lentoasema, jonka rakentaminen on tähän mennessä maksanut lähes 454 miljoonaa Puolan zlotya). |
| --- | --- |

(94)

Puolan viranomaiset selittävät edelleen tukitoimenpiteen oikeasuhteisuutta vertaamalla toimenpiteen julkista rahoitusta (reaaliarvoltaan noin 148 miljoonaa Puolan zlotya) täysin uuden investoinnin (Lublin-Świdnikin lentoasema, jonka nettorakennuskustannukset olivat noin 420 miljoonaa Puolan zlotya) rahoitukseen ja sotilaslentoasemaan perustuvan investoinnin rahoitukseen (Varsova-Modlinin lentoasema, jonka rakentaminen on tähän mennessä maksanut lähes 454 miljoonaa Puolan zlotya).

3.2.2   Toimintatuki

| (95) | Puolan viranomaisten mukaan hanke täyttää soveltuvuusperiaatteet, jotka on asetettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kattamalle toimintatuelle alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. Puolan viranomaiset katsovat, että hankkeelle myönnetty toimintatuki






  i. | on tarkoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen; |
| --- | --- | --- |

(95)

Puolan viranomaisten mukaan hanke täyttää soveltuvuusperiaatteet, jotka on asetettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kattamalle toimintatuelle alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. Puolan viranomaiset katsovat, että hankkeelle myönnetty toimintatuki

i.

on tarkoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen;

| ii. | on rajattu välttämättömään ja myönnetään väliaikaisesti (toimintakustannuksien tukea myönnetään siinä määrin ja siksi ajaksi, joka tarvitaan lentoaseman käynnistämiseksi eli vuoden 2018 loppuun asti): |
| --- | --- |

ii.

on rajattu välttämättömään ja myönnetään väliaikaisesti (toimintakustannuksien tukea myönnetään siinä määrin ja siksi ajaksi, joka tarvitaan lentoaseman käynnistämiseksi eli vuoden 2018 loppuun asti):

| iii. | on asteittain vähenevää siten, että tuki on [...] prosenttia pääomamenoista vuonna 2013 ja [...] prosenttia vuonna 2018; |
| --- | --- |

iii.

on asteittain vähenevää siten, että tuki on [...] prosenttia pääomamenoista vuonna 2013 ja [...] prosenttia vuonna 2018;

| iv. | on suunniteltu niin, että se vastaa hankkeen aluekehitystavoitteita ja lieventää olemassa olevia rajoitteita. Kun otetaan huomioon tuen määrä suhteessa niihin suotuisiin vaikutuksiin, joita tuella on Pommerin kehitykseen, Puolan viranomaiset esittävät, että tuen on katsottava olevan oikeasuhteista. |
| --- | --- |

iv.

on suunniteltu niin, että se vastaa hankkeen aluekehitystavoitteita ja lieventää olemassa olevia rajoitteita. Kun otetaan huomioon tuen määrä suhteessa niihin suotuisiin vaikutuksiin, joita tuella on Pommerin kehitykseen, Puolan viranomaiset esittävät, että tuen on katsottava olevan oikeasuhteista.

| (96) | Puolan viranomaiset korostavat myös, että tuki on tarkoitettu pienelle lentoasemalle, jonka enimmäiskapasiteetti on miljoona matkustajaa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailun vääristymisen ja yhteisen edun vastaisen vaikutuksen vaara on erittäin vähäinen, erityisesti kun otetaan huomioon Gdynian ja Gdanskin lentoasemien välinen suunniteltu yhteistyö ja niiden yhteistyön toistensa toimintaa täydentävä luonne. |
| --- | --- |

(96)

Puolan viranomaiset korostavat myös, että tuki on tarkoitettu pienelle lentoasemalle, jonka enimmäiskapasiteetti on miljoona matkustajaa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailun vääristymisen ja yhteisen edun vastaisen vaikutuksen vaara on erittäin vähäinen, erityisesti kun otetaan huomioon Gdynian ja Gdanskin lentoasemien välinen suunniteltu yhteistyö ja niiden yhteistyön toistensa toimintaa täydentävä luonne.

| (97) | Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteistyö, josta neuvotellaan parhaillaan lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa, ja tämän osallistuminen lentoaseman toimintakustannuksiin vähentävät yhtiön tappioita ja toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteistyö, josta neuvotellaan parhaillaan lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa, ja tämän osallistuminen lentoaseman toimintakustannuksiin vähentävät yhtiön tappioita ja toimintakustannuksia.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (98) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta julkaistuaan päätöksensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämää rahoitusta. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta julkaistuaan päätöksensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämää rahoitusta.

5.   ARVIOINTI

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (99) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(99)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (100) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, onko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Taloudellinen tuki






  — | on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(100)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, onko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Taloudellinen tuki

—

on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista;

| — | suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja; |
| --- | --- |

—

suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja;

| — | vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja |
| --- | --- |

—

vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja

| — | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1   Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

| (101) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (33). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (34). |
| --- | --- |

(101)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (33). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (34).

| (102) | Asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin vahvisti, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemien infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (35). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (36). |
| --- | --- |

(102)

Asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin vahvisti, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemien infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (35). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (36).

| (103) | Tässä suhteessa komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö aikoo käyttää tässä päätöksessä tarkasteltavana olevaa infrastruktuuria kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä veloittaa vastaisuudessa käyttäjiä infrastruktuurin käytöstä, infrastruktuuria on pidettävä kaupallisesti hyödynnettävänä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria hyödyntävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(103)

Tässä suhteessa komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö aikoo käyttää tässä päätöksessä tarkasteltavana olevaa infrastruktuuria kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä veloittaa vastaisuudessa käyttäjiä infrastruktuurin käytöstä, infrastruktuuria on pidettävä kaupallisesti hyödynnettävänä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria hyödyntävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

| (104) | Kaikki lentoaseman pitäjän toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa (37). Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Lentoasemalla sellaisen toiminnan kuin lennonjohto, poliisi, tulli ja palokunta sekä toiminta, joka on tarpeen siviili-ilmailun turvaamiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja tällaisen toiminnan harjoittamiseen tarvittaviin infrastruktuuriin ja laitteisiin liittyvien investointien katsotaan periaatteessa liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi niitä ei pidetä luonteeltaan taloudellisena toimintana (38). Tällaiseen toimintaan myönnetty julkinen rahoitus ei ole valtiontukea, mutta sen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (39). |
| --- | --- |

(104)

Kaikki lentoaseman pitäjän toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa (37). Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Lentoasemalla sellaisen toiminnan kuin lennonjohto, poliisi, tulli ja palokunta sekä toiminta, joka on tarpeen siviili-ilmailun turvaamiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja tällaisen toiminnan harjoittamiseen tarvittaviin infrastruktuuriin ja laitteisiin liittyvien investointien katsotaan periaatteessa liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi niitä ei pidetä luonteeltaan taloudellisena toimintana (38). Tällaiseen toimintaan myönnetty julkinen rahoitus ei ole valtiontukea, mutta sen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (39).

| (105) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kuitenkin kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (40). Tästä johtuu, että jos tietyn oikeusjärjestelmän mukaan on yleisenä käytäntönä, että lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palvelujen kustannuksista, on mahdollista, että sellaiset lentoaseman pitäjät, joiden ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, saavat etua, vaikka palvelut katsottaisiinkin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. Siksi on tarpeen analysoida lentoaseman pitäjään sovellettava oikeuskehys, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö kyseisessä oikeuskehyksessä lentoaseman pitäjien vastaavan jonkin sellaisen toiminnan kustannuksista, jota voidaan pitää muuna kuin taloudellisena toimintana, mutta joka on olennainen osa niiden taloudellisen toiminnan harjoittamista. |
| --- | --- |

(105)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kuitenkin kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (40). Tästä johtuu, että jos tietyn oikeusjärjestelmän mukaan on yleisenä käytäntönä, että lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palvelujen kustannuksista, on mahdollista, että sellaiset lentoaseman pitäjät, joiden ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, saavat etua, vaikka palvelut katsottaisiinkin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. Siksi on tarpeen analysoida lentoaseman pitäjään sovellettava oikeuskehys, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö kyseisessä oikeuskehyksessä lentoaseman pitäjien vastaavan jonkin sellaisen toiminnan kustannuksista, jota voidaan pitää muuna kuin taloudellisena toimintana, mutta joka on olennainen osa niiden taloudellisen toiminnan harjoittamista.

| (106) | Komissio katsoo, että 2 päivänä heinäkuuta 2013 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei arvioida sitä, velvoitetaanko lentoaseman pitäjät Puolan lainsäädännössä vastaamaan muiden kuin taloudelliseksi toiminnaksi katsottujen palvelujen kustannuksista. Sen sijaan kyseisessä päätöksessä todetaan selkeästi, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (41). Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa selitetään, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä. |
| --- | --- |

(106)

Komissio katsoo, että 2 päivänä heinäkuuta 2013 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei arvioida sitä, velvoitetaanko lentoaseman pitäjät Puolan lainsäädännössä vastaamaan muiden kuin taloudelliseksi toiminnaksi katsottujen palvelujen kustannuksista. Sen sijaan kyseisessä päätöksessä todetaan selkeästi, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (41). Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa selitetään, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä.

| (107) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu [...] miljoonan Puolan zlotyn ([...] miljoonan euron) määrä, joka liittyy yleisen edun piiriin kuuluvia rakennuksia ja laitteita varten tehtäviin investointeihin, perustuu vuoden 2012 tutkimukseen. Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan julkisen vallan käyttöön liittyvien kustannusten määrä oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (42), kun taas vuoden 2011 tutkimuksen mukaan määrä oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (43). |
| --- | --- |

(107)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu [...] miljoonan Puolan zlotyn ([...] miljoonan euron) määrä, joka liittyy yleisen edun piiriin kuuluvia rakennuksia ja laitteita varten tehtäviin investointeihin, perustuu vuoden 2012 tutkimukseen. Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan julkisen vallan käyttöön liittyvien kustannusten määrä oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (42), kun taas vuoden 2011 tutkimuksen mukaan määrä oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (43).

| (108) | Tämän vuoksi ja edellä esitetyn perusteella komissio vähentää vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksia koskevasta arviostaan investointien sen osan, joiden on vahvistettu liittyvän julkisen vallan käyttöön. Koska näiden investointien rahoitusta ei katsota valtiontueksi, komissio ei määrää sitä perittäväksi takaisin. |
| --- | --- |

(108)

Tämän vuoksi ja edellä esitetyn perusteella komissio vähentää vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksia koskevasta arviostaan investointien sen osan, joiden on vahvistettu liittyvän julkisen vallan käyttöön. Koska näiden investointien rahoitusta ei katsota valtiontueksi, komissio ei määrää sitä perittäväksi takaisin.

5.1.2   Valtion varat ja valtion toimenpide

| (109) | Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (44). SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tarkasteltaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (45). Esillä olevassa asiassa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön sijoitettu pääoma on peräisin kahden paikallisviranomaisen, Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan, talousarvioista. Näin ollen komissio katsoo, että niiden varat ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(109)

Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (44). SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tarkasteltaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (45). Esillä olevassa asiassa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön sijoitettu pääoma on peräisin kahden paikallisviranomaisen, Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan, talousarvioista. Näin ollen komissio katsoo, että niiden varat ovat valtion varoja.

| (110) | Komissio katsoo, ettei ole olennaista, myönnettiinkö toimenpide suorana avustuksena (Gdynian ja Kosakowon rahasijoitus) vai vaihdettiinko lisäksi osa lentoaseman pitäjän velvoitteista jompaakumpaa julkista osakasta kohtaan yhtiön osakkeiksi (Kosakowolle maksettu vuokra). Vuokratuloista tulee osa Kosakowon varoja, minkä vuoksi ne ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(110)

Komissio katsoo, ettei ole olennaista, myönnettiinkö toimenpide suorana avustuksena (Gdynian ja Kosakowon rahasijoitus) vai vaihdettiinko lisäksi osa lentoaseman pitäjän velvoitteista jompaakumpaa julkista osakasta kohtaan yhtiön osakkeiksi (Kosakowolle maksettu vuokra). Vuokratuloista tulee osa Kosakowon varoja, minkä vuoksi ne ovat valtion varoja.

| (111) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hyväksi toteutetut pääomasijoitukset on rahoitettu valtion varoista, joten toimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi. |
| --- | --- |

(111)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hyväksi toteutetut pääomasijoitukset on rahoitettu valtion varoista, joten toimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi.

5.1.3   Taloudellinen etu

5.1.3.1   Johdanto

| (112) | Komissio huomauttaa Puolan viranomaisten esittävän toisaalta, että pääomasijoitukset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja katsovan toisaalta, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, koska lentoaseman pitäjä ei olisi tehnyt investointia ilman julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(112)

Komissio huomauttaa Puolan viranomaisten esittävän toisaalta, että pääomasijoitukset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja katsovan toisaalta, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, koska lentoaseman pitäjä ei olisi tehnyt investointia ilman julkista rahoitusta.

| (113) | Sen määrittelemiseksi, aiheuttaako käsiteltävänä oleva toimenpide Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava lentoaseman pitäjän julkisten osakkaiden käyttäytymistä sellaisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan käyttäytymiseen, jonka käyttäytymistä ohjaavat pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymät (46). |
| --- | --- |

(113)

Sen määrittelemiseksi, aiheuttaako käsiteltävänä oleva toimenpide Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava lentoaseman pitäjän julkisten osakkaiden käyttäytymistä sellaisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan käyttäytymiseen, jonka käyttäytymistä ohjaavat pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymät (46).

| (114) | Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan toimittaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (47). |
| --- | --- |

(114)

Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan toimittaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (47).

| (115) | Puolan viranomaiset esittävät, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet eivät aiheuta taloudellista etua Gdynian lentoasemalle, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kuten 3.1 jaksossa kuvataan, Puolan viranomaiset toimittivat tämän väitteen tueksi kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä (48). Puolan viranomaiset toimittivat marraskuussa 2013 lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen. |
| --- | --- |

(115)

Puolan viranomaiset esittävät, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet eivät aiheuta taloudellista etua Gdynian lentoasemalle, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kuten 3.1 jaksossa kuvataan, Puolan viranomaiset toimittivat tämän väitteen tueksi kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä (48). Puolan viranomaiset toimittivat marraskuussa 2013 lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen.

| (116) | Siitä huolimatta, että vuonna 2011 tehty osakkaiden sopimus velvoitti Gdynian ja Kosakowon osallistumaan investointihankkeen rahoitukseen rahasijoitusten ja apporttien muodossa vuoteen 2040 asti, Puolan viranomaiset esittävät, että ainoastaan vuoden 2012 tutkimus ja myöhemmät tiedot lisätulovirroista ovat merkityksellisiä arvioitaessa, soveltuvatko pääomasijoitukset sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(116)

Siitä huolimatta, että vuonna 2011 tehty osakkaiden sopimus velvoitti Gdynian ja Kosakowon osallistumaan investointihankkeen rahoitukseen rahasijoitusten ja apporttien muodossa vuoteen 2040 asti, Puolan viranomaiset esittävät, että ainoastaan vuoden 2012 tutkimus ja myöhemmät tiedot lisätulovirroista ovat merkityksellisiä arvioitaessa, soveltuvatko pääomasijoitukset sisämarkkinoille.

| (117) | Jäljempänä komissio arvioi ensin Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan lentoaseman pitäjälle mahdollisesti aiheutunutta etua on arvioitava vuoden 2012 tutkimuksen ja jäljempänä esitettyjen tietojen eikä vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten perusteella (ks. 5.1.3.2 jakso). Sen jälkeen komissio arvioi, täyttyvätkö markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset vuoden 2010 tutkimuksen (5.1.3.3 jakso) tai vuoden 2011 tutkimuksen tai vuoden 2012 tutkimuksen (5.1.3.4) perusteella. |
| --- | --- |

(117)

Jäljempänä komissio arvioi ensin Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan lentoaseman pitäjälle mahdollisesti aiheutunutta etua on arvioitava vuoden 2012 tutkimuksen ja jäljempänä esitettyjen tietojen eikä vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten perusteella (ks. 5.1.3.2 jakso). Sen jälkeen komissio arvioi, täyttyvätkö markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset vuoden 2010 tutkimuksen (5.1.3.3 jakso) tai vuoden 2011 tutkimuksen tai vuoden 2012 tutkimuksen (5.1.3.4) perusteella.

5.1.3.2   Vuoden 2010 tutkimuksen soveltuvuus taloudellista etua koskevan arvioinnin kannalta

| (118) | Asiassa Stardust Marine tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (49). |
| --- | --- |

(118)

Asiassa Stardust Marine tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (49).

| (119) | Lisäksi tuomioistuin vahvisti asiassa EDF antamassaan tuomiossa, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (50). |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi tuomioistuin vahvisti asiassa EDF antamassaan tuomiossa, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (50).

| (120) | Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on otettava huomioon entisen sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi koskevien yksittäisten päätösten tekohetkellä vallinneet olosuhteet. Lisäksi komission on käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat julkisten osakkaiden käytettävissä investointihankkeen rahoitusjärjestelyjä koskevien päätösten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(120)

Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on otettava huomioon entisen sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi koskevien yksittäisten päätösten tekohetkellä vallinneet olosuhteet. Lisäksi komission on käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat julkisten osakkaiden käytettävissä investointihankkeen rahoitusjärjestelyjä koskevien päätösten tekohetkellä.

| (121) | Komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimus on merkityksellisin analyysi määriteltäessä sitä, toimivatko Gdynia ja Kosakowo kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut. Itse asiassa sitä, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, olisi arvioitava ennakkoarvioinnin perusteella ottaen huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä investoinnista päätettäessä. |
| --- | --- |

(121)

Komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimus on merkityksellisin analyysi määriteltäessä sitä, toimivatko Gdynia ja Kosakowo kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut. Itse asiassa sitä, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, olisi arvioitava ennakkoarvioinnin perusteella ottaen huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä investoinnista päätettäessä.

| (122) | Komissio huomauttaa, että vuoteen 2010 mennessä kyseistä investointihanketta varten oli tehty ainoastaan tutkimuksia ja valmistelutöitä. Näitä olivat esimerkiksi investointihankkeen yleissuunnitelma, ympäristökertomus, yleisilmailuun käytettävän terminaalin suunnitteluasiakirjat, hallintorakennuksen ja paloaseman suunnitteluasiakirjat, ilmailua koskevat asiakirjat ja muut tutkimukset. Vuoden 2010 loppuun mennessä näiden tutkimusten kustannukset olivat [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] euroa) (51). |
| --- | --- |

(122)

Komissio huomauttaa, että vuoteen 2010 mennessä kyseistä investointihanketta varten oli tehty ainoastaan tutkimuksia ja valmistelutöitä. Näitä olivat esimerkiksi investointihankkeen yleissuunnitelma, ympäristökertomus, yleisilmailuun käytettävän terminaalin suunnitteluasiakirjat, hallintorakennuksen ja paloaseman suunnitteluasiakirjat, ilmailua koskevat asiakirjat ja muut tutkimukset. Vuoden 2010 loppuun mennessä näiden tutkimusten kustannukset olivat [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] euroa) (51).

| (123) | Kuten Puolan viranomaiset toteavat, lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat saattoivat vuonna 2010 päätökseen kyseisen investointihankkeen valmistelut. Samana vuonna julkiset osakkaat korottivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) investointihankkeen toteuttamiseksi. Tärkeimmät investoinnit käyttöomaisuuteen (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin rakentaminen) piti suunnitelman mukaan aloittaa vuonna 2011, mutta ne aloitettiin vasta vuonna 2012. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi tuolloin arvioinut hankkeen odotetun kannattavuuden. Jos tuottoprosentti ei olisi ollut investointisuunnitelman mukaan hyväksyttävä tai jos investointisuunnitelma olisi perustunut kyseenalaisiin oletuksiin, yksityinen sijoittaja ei olisi aloittanut suunnitelman toteuttamista eikä olisi käyttänyt siihen enää enempää varoja johdanto-osan 122 kappaleessa mainittuihin valmistelutöihin jo käytettyjen varojen lisäksi. Pääomasijoituksista komissio toteaa, että päätös ensimmäisestä merkittävästä 4,4 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta tehtiin 29 päivänä heinäkuuta 2010 (jolloin silloinen 1,7 miljoonan Puolan zlotyn pääoma lähes nelinkertaistettiin), eli heti 16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn vuoden 2010 tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Lisäksi osakkaat allekirjoittivat (johdanto-osan 28 kappaleessa mainitun) sopimuksen vuoteen 2040 asti toteutettavista uusista pääomasijoituksista muutoshankkeen rahoittamiseksi 11 päivänä maaliskuuta 2011 (52) (eli ennen 13 päivänä toukokuuta 2011 päivätyn toisen tutkimuksen valmistumista). Samaan aikaan tehtiin lisäksi toimintasopimus lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011) ja yhtiön maa-aluetta koskeva (johdanto-osan 27 kappaleessa mainittu) vuokrasopimus (11 päivänä maaliskuuta 2011). Lisäksi Kosakowo teki valtiokonttorin kanssa sopimuksen niiden maa-alueiden vuokraamisesta, joilla sotilaslentoasema sijaitsee, 9 päivänä syyskuuta 2010, eli muutama kuukausi vuoden 2010 tutkimuksen laatimisen jälkeen (ks. johdanto-osan 26 kappale). Maa-alueita sai käyttää ainoastaan uuden siviililentoaseman perustamiseen (ks. johdanto-osan 25 ja 59 kappale). |
| --- | --- |

(123)

Kuten Puolan viranomaiset toteavat, lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat saattoivat vuonna 2010 päätökseen kyseisen investointihankkeen valmistelut. Samana vuonna julkiset osakkaat korottivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) investointihankkeen toteuttamiseksi. Tärkeimmät investoinnit käyttöomaisuuteen (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin rakentaminen) piti suunnitelman mukaan aloittaa vuonna 2011, mutta ne aloitettiin vasta vuonna 2012. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi tuolloin arvioinut hankkeen odotetun kannattavuuden. Jos tuottoprosentti ei olisi ollut investointisuunnitelman mukaan hyväksyttävä tai jos investointisuunnitelma olisi perustunut kyseenalaisiin oletuksiin, yksityinen sijoittaja ei olisi aloittanut suunnitelman toteuttamista eikä olisi käyttänyt siihen enää enempää varoja johdanto-osan 122 kappaleessa mainittuihin valmistelutöihin jo käytettyjen varojen lisäksi. Pääomasijoituksista komissio toteaa, että päätös ensimmäisestä merkittävästä 4,4 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta tehtiin 29 päivänä heinäkuuta 2010 (jolloin silloinen 1,7 miljoonan Puolan zlotyn pääoma lähes nelinkertaistettiin), eli heti 16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn vuoden 2010 tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Lisäksi osakkaat allekirjoittivat (johdanto-osan 28 kappaleessa mainitun) sopimuksen vuoteen 2040 asti toteutettavista uusista pääomasijoituksista muutoshankkeen rahoittamiseksi 11 päivänä maaliskuuta 2011 (52) (eli ennen 13 päivänä toukokuuta 2011 päivätyn toisen tutkimuksen valmistumista). Samaan aikaan tehtiin lisäksi toimintasopimus lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011) ja yhtiön maa-aluetta koskeva (johdanto-osan 27 kappaleessa mainittu) vuokrasopimus (11 päivänä maaliskuuta 2011). Lisäksi Kosakowo teki valtiokonttorin kanssa sopimuksen niiden maa-alueiden vuokraamisesta, joilla sotilaslentoasema sijaitsee, 9 päivänä syyskuuta 2010, eli muutama kuukausi vuoden 2010 tutkimuksen laatimisen jälkeen (ks. johdanto-osan 26 kappale). Maa-alueita sai käyttää ainoastaan uuden siviililentoaseman perustamiseen (ks. johdanto-osan 25 ja 59 kappale).

| (124) | Lisäksi komissio korostaa, että Puolan viranomaiset vahvistivat (53), että 29 päivänä heinäkuuta 2010 päätetyt pääomasijoitukset perustuivat vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvään hankkeen taloudelliseen arviointiin. Tämän perusteella on selvää, että julkiset osakkaat olivat yksiselitteisesti päättäneet sitoutua kyseiseen investointihankkeeseen, jonka toteuttamisen oli tarkoitus kestää 30 vuotta ja johon liittyi osapuolten tekemän sopimuksen nojalla sopimussakko siinä tapauksessa, että osapuolet eivät ole täyttäneet velvoitteitaan siihen mennessä kun sopimuksen voimassaolo päättyy syyskuussa 2040 (ks. viittaus johdanto-osan 28 kappaleessa). |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi komissio korostaa, että Puolan viranomaiset vahvistivat (53), että 29 päivänä heinäkuuta 2010 päätetyt pääomasijoitukset perustuivat vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvään hankkeen taloudelliseen arviointiin. Tämän perusteella on selvää, että julkiset osakkaat olivat yksiselitteisesti päättäneet sitoutua kyseiseen investointihankkeeseen, jonka toteuttamisen oli tarkoitus kestää 30 vuotta ja johon liittyi osapuolten tekemän sopimuksen nojalla sopimussakko siinä tapauksessa, että osapuolet eivät ole täyttäneet velvoitteitaan siihen mennessä kun sopimuksen voimassaolo päättyy syyskuussa 2040 (ks. viittaus johdanto-osan 28 kappaleessa).

| (125) | Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhtiöön jo 6,05 miljoonaa Puolan zlotya (ks. taulukko 3). Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin toinen päivitys valmistui heinäkuussa 2012, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhteensä 64,810 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 prosenttia kaikesta sijoitetusta pääomasta). |
| --- | --- |

(125)

Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhtiöön jo 6,05 miljoonaa Puolan zlotya (ks. taulukko 3). Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin toinen päivitys valmistui heinäkuussa 2012, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhteensä 64,810 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 prosenttia kaikesta sijoitetusta pääomasta).

| (126) | Edellä kuvattujen, lentoaseman pitäjän hyväksi tehtyjen pääomasijoitusten lisäksi Puolan viranomaisten esittämissä markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä mainitaan pääomamenoja (capex) vuoteen 2030 saakka. Kuten erityisesti taulukosta 1 käy ilmi, vuoden 2012 tutkimus osoittaa, että käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit on jaettu neljän vaiheeseen. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pääomamenot olivat vuonna 2012 yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (josta yli puolet käytettiin jo ennen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen aloittamista). Kaaviossa 1 esitetään vuotuiset (nimellismääräiset) pääomamenot vuoden 2012 tutkimuksen mukaisesti (luvusta on kuitenkin vähennetty menot, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin).

  Kaavio 1


  Vuotuiset pääomamenot (vuoden 2012 tutkimus, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

  [...] |
| --- | --- |

(126)

Edellä kuvattujen, lentoaseman pitäjän hyväksi tehtyjen pääomasijoitusten lisäksi Puolan viranomaisten esittämissä markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä mainitaan pääomamenoja (capex) vuoteen 2030 saakka. Kuten erityisesti taulukosta 1 käy ilmi, vuoden 2012 tutkimus osoittaa, että käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit on jaettu neljän vaiheeseen. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pääomamenot olivat vuonna 2012 yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (josta yli puolet käytettiin jo ennen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen aloittamista). Kaaviossa 1 esitetään vuotuiset (nimellismääräiset) pääomamenot vuoden 2012 tutkimuksen mukaisesti (luvusta on kuitenkin vähennetty menot, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin).

Kaavio 1

Vuotuiset pääomamenot (vuoden 2012 tutkimus, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

[...]

| (127) | Vuosien 2011 ja 2012 tutkimuksissa arvioitiin vain muutoksia, jotka oli tehty investointihankkeeseen osallistumista koskevaan alkuperäiseen päätökseen, joka oli tehty vuonna 2010 vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Nämä kaksi myöhempää tutkimusta osoittavat, että osakkaiden käyttäytymistä ohjasi markkinakehitys ja että ne sopeuttivat hankkeen laajuutta sen mukaisesti (joko suurentaen tai pienentäen investointeja investoinnin tyypin mukaan). Nämä muutokset olivat kuitenkin vähäisiä verrattuna päätökseen muuttaa sotilastukikohta siviililentoasemaksi. Kaaviossa 2 esitetään (nimellismääräiset) pääomamenot vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien). Vaikka investointien ajoitusta ja laajuutta päivitettiin sekä vuonna 2011 että vuonna 2012, luvut osoittavat, että muutokset eivät olleet hankkeen kokonaislaajuuteen verrattuna merkittäviä. Vuonna 2010 nimellismääräisten pääomamenojen määrä oli noin [...] miljoonaa zlotya, ja vuonna 2011 määrä kasvoi [...] miljoonaan zlotyyn (lähinnä tieinfrastruktuuriin tehtyjen lisäinvestointien vuoksi).

  Kaavio 2


  Ennuste pääomamenoista (tuhatta zlotya) vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

  [...] |
| --- | --- |

(127)

Vuosien 2011 ja 2012 tutkimuksissa arvioitiin vain muutoksia, jotka oli tehty investointihankkeeseen osallistumista koskevaan alkuperäiseen päätökseen, joka oli tehty vuonna 2010 vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Nämä kaksi myöhempää tutkimusta osoittavat, että osakkaiden käyttäytymistä ohjasi markkinakehitys ja että ne sopeuttivat hankkeen laajuutta sen mukaisesti (joko suurentaen tai pienentäen investointeja investoinnin tyypin mukaan). Nämä muutokset olivat kuitenkin vähäisiä verrattuna päätökseen muuttaa sotilastukikohta siviililentoasemaksi. Kaaviossa 2 esitetään (nimellismääräiset) pääomamenot vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien). Vaikka investointien ajoitusta ja laajuutta päivitettiin sekä vuonna 2011 että vuonna 2012, luvut osoittavat, että muutokset eivät olleet hankkeen kokonaislaajuuteen verrattuna merkittäviä. Vuonna 2010 nimellismääräisten pääomamenojen määrä oli noin [...] miljoonaa zlotya, ja vuonna 2011 määrä kasvoi [...] miljoonaan zlotyyn (lähinnä tieinfrastruktuuriin tehtyjen lisäinvestointien vuoksi).

Kaavio 2

Ennuste pääomamenoista (tuhatta zlotya) vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

[...]

| (128) | Johdanto-osan 122 ja 127 kappaleen perusteella komissio katsoo, että sen arvioimiseksi, vastasiko Gdynian ja Kosakowon toiminta markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimintaa, komission on käytettävä arviointinsa perustana vuoden 2010 tutkimusta ja jätettävä huomiotta myöhempi kehitys ja tiedot, jotka eivät olleet julkisten osakkaiden käytettävissä kyseisen investointihankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(128)

Johdanto-osan 122 ja 127 kappaleen perusteella komissio katsoo, että sen arvioimiseksi, vastasiko Gdynian ja Kosakowon toiminta markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimintaa, komission on käytettävä arviointinsa perustana vuoden 2010 tutkimusta ja jätettävä huomiotta myöhempi kehitys ja tiedot, jotka eivät olleet julkisten osakkaiden käytettävissä kyseisen investointihankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekohetkellä.

| (129) | On odotettavissa, että yksityinen sijoittaja muuttaa investointisuunnitelmaa muuttuvien olosuhteiden vuoksi sen toteuttamisen aikana. Tarkasteltavana olevassa asiassa komission on kuitenkin arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja ryhtynyt toteuttamaan hanketta, jonka tarkoituksena oli muuttaa sotilaslentoasema siviililentoasemaksi. Tätä varten on määriteltävä, milloin periaatepäätös hankkeen toteuttamisesta tosiasiallisesti tehtiin. Oikeudellisiin asiakirjoihin (pääomasijoitukset ja lentoaseman aluetta koskevat vuokrasopimukset valtiokonttorin ja Kosakowon sekä Kosakowon ja lentoasemayhtiön välillä) sisältyvän näytön perusteella tärkeimmät päätökset tehtiin jo ennen vuoden 2011 tutkimuksen laatimista. Ottaen huomioon, että jokainen yksityinen sijoittaja arvioisi hankkeen kannattavuutta etukäteen ennen kuin sijoittaisi siihen huomattavasti varoja tai sitoutuisi siihen sopimusvelvoittein, vuoden 2010 tutkimus on tärkein analyysi arvioitaessa investoinnin soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(129)

On odotettavissa, että yksityinen sijoittaja muuttaa investointisuunnitelmaa muuttuvien olosuhteiden vuoksi sen toteuttamisen aikana. Tarkasteltavana olevassa asiassa komission on kuitenkin arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja ryhtynyt toteuttamaan hanketta, jonka tarkoituksena oli muuttaa sotilaslentoasema siviililentoasemaksi. Tätä varten on määriteltävä, milloin periaatepäätös hankkeen toteuttamisesta tosiasiallisesti tehtiin. Oikeudellisiin asiakirjoihin (pääomasijoitukset ja lentoaseman aluetta koskevat vuokrasopimukset valtiokonttorin ja Kosakowon sekä Kosakowon ja lentoasemayhtiön välillä) sisältyvän näytön perusteella tärkeimmät päätökset tehtiin jo ennen vuoden 2011 tutkimuksen laatimista. Ottaen huomioon, että jokainen yksityinen sijoittaja arvioisi hankkeen kannattavuutta etukäteen ennen kuin sijoittaisi siihen huomattavasti varoja tai sitoutuisi siihen sopimusvelvoittein, vuoden 2010 tutkimus on tärkein analyysi arvioitaessa investoinnin soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (130) | Vuosien 2011 ja 2012 tutkimukset sisältävät muutoksia suhteessa alkuperäiseen investointisuunnitelmaan, jonka perusteella alkuperäinen päätös sotilaslentoaseman muutoshankkeeseen osallistumisesta tehtiin. Sen vuoksi näiden myöhempien tutkimusten perusteella tehtyjä pääomasijoituksia ei voida tarkastella erikseen. |
| --- | --- |

(130)

Vuosien 2011 ja 2012 tutkimukset sisältävät muutoksia suhteessa alkuperäiseen investointisuunnitelmaan, jonka perusteella alkuperäinen päätös sotilaslentoaseman muutoshankkeeseen osallistumisesta tehtiin. Sen vuoksi näiden myöhempien tutkimusten perusteella tehtyjä pääomasijoituksia ei voida tarkastella erikseen.

5.1.3.3   Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella

| (131) | Vuoden 2010 tutkimus perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ennustetaan vuosien 2010–2040 kassavirrat. Tutkimuksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset odottivat, että lentoasema alkaisi palvella yleisilmailuliikennettä vuonna 2011, tilauslentoliikennettä vuonna 2013 ja halpalentoyhtiöitä vuonna 2015. Tällöin lentoaseman matkustajamäärä kasvaisi tasaisesti, eli vuonna 2013 matkustajia olisi [...], vuonna 2024 lähes [...] miljoonaa ja vuonna 2040 noin 1,753 miljoonaa (ks. taulukko 5).

  Taulukko 5


  Gdynian lentoaseman liikennemääräennuste vuoden 2010 tutkimuksen mukaan (tuhatta matkustajaa)
















  Vuoden 2010 tutkimuksessa käytetty liikennemääräennuste |
| --- | --- |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Matkustajien määrä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(131)

Vuoden 2010 tutkimus perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ennustetaan vuosien 2010–2040 kassavirrat. Tutkimuksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset odottivat, että lentoasema alkaisi palvella yleisilmailuliikennettä vuonna 2011, tilauslentoliikennettä vuonna 2013 ja halpalentoyhtiöitä vuonna 2015. Tällöin lentoaseman matkustajamäärä kasvaisi tasaisesti, eli vuonna 2013 matkustajia olisi [...], vuonna 2024 lähes [...] miljoonaa ja vuonna 2040 noin 1,753 miljoonaa (ks. taulukko 5).

Taulukko 5

Gdynian lentoaseman liikennemääräennuste vuoden 2010 tutkimuksen mukaan (tuhatta matkustajaa)

Vuoden 2010 tutkimuksessa käytetty liikennemääräennuste

Vuosi

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Matkustajien määrä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (132) | Puolan viranomaisten esittämä vuoden 2010 tutkimus kattaa myös pääoman, joka tarvitaan niiden kustannusten rahoittamiseksi, joiden katsotaan kuuluvan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä näiden kustannusten määrää. Vuoden 2011 tutkimus sen sijaan ei kata näitä pääomakustannuksia, mutta siinä ilmoitetaan niiden määrä. Investointihankkeen laajuus on vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksissa periaatteessa sama. Vuoden 2011 tutkimus poikkeaa vuoden 2010 tutkimuksesta paitsi siksi, että siitä on poistettu yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset, myös siksi, että siinä esitetään ainoastaan päivitetyt tiedot kustannusten määrästä ja diskonttokorosta, tieinfrastruktuurin tarkistetuista kustannuksista, Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välillä tehdyn vuokrasopimuksen taloudellisesta tuloksesta sekä Kosakowon ja Gdynian hyväksymä pääomasijoitusten toteuttamisaikataulu. Vähentääkseen mainitut yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvästä nykyarvoa koskevasta laskelmasta komissio sovelsi samaa menetelmää, jonka mukaan vuoden 2011 tutkimuksessa on määritetty yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuus pääomasijoituksista. Vuoden 2011 tutkimuksesta käy ilmi erityisesti se (54), että [...] prosenttia terminaalin (matkustajaterminaali ja yleisilmailuun käytettävä terminaali) kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; [...] prosenttia palokunnan käyttöön tarkoitetun monitoimirakennuksen kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; lisäksi kaikki aitausten sekä valvontaan ja matkatavaroiden tarkastukseen käytettävien laitteiden ja lentoaseman vartijoiden käytössä olevien laitteiden kustannukset katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi (yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya eli [...] miljoonaa euroa). Komissio laski niiden vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvien investointikustannusten osuuden, jotka tämän päätöksen tarkoituksia varten on erotettava tuosta tutkimuksesta sen vuoksi, että ne liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Tätä varten se erotti erikseen samat pääomamenot ja sovelsi samaa yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuutta eri rakennuksiin (koska kyseiset arvot perustuvat näiden turvallisuuden varmistamiseen tarkoitettujen rakennusten pinta-alaan, joka ei muuttunut tutkimusten välisenä aikana). Näitä kustannuksia oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(132)

Puolan viranomaisten esittämä vuoden 2010 tutkimus kattaa myös pääoman, joka tarvitaan niiden kustannusten rahoittamiseksi, joiden katsotaan kuuluvan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä näiden kustannusten määrää. Vuoden 2011 tutkimus sen sijaan ei kata näitä pääomakustannuksia, mutta siinä ilmoitetaan niiden määrä. Investointihankkeen laajuus on vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksissa periaatteessa sama. Vuoden 2011 tutkimus poikkeaa vuoden 2010 tutkimuksesta paitsi siksi, että siitä on poistettu yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset, myös siksi, että siinä esitetään ainoastaan päivitetyt tiedot kustannusten määrästä ja diskonttokorosta, tieinfrastruktuurin tarkistetuista kustannuksista, Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välillä tehdyn vuokrasopimuksen taloudellisesta tuloksesta sekä Kosakowon ja Gdynian hyväksymä pääomasijoitusten toteuttamisaikataulu. Vähentääkseen mainitut yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvästä nykyarvoa koskevasta laskelmasta komissio sovelsi samaa menetelmää, jonka mukaan vuoden 2011 tutkimuksessa on määritetty yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuus pääomasijoituksista. Vuoden 2011 tutkimuksesta käy ilmi erityisesti se (54), että [...] prosenttia terminaalin (matkustajaterminaali ja yleisilmailuun käytettävä terminaali) kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; [...] prosenttia palokunnan käyttöön tarkoitetun monitoimirakennuksen kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; lisäksi kaikki aitausten sekä valvontaan ja matkatavaroiden tarkastukseen käytettävien laitteiden ja lentoaseman vartijoiden käytössä olevien laitteiden kustannukset katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi (yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya eli [...] miljoonaa euroa). Komissio laski niiden vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvien investointikustannusten osuuden, jotka tämän päätöksen tarkoituksia varten on erotettava tuosta tutkimuksesta sen vuoksi, että ne liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Tätä varten se erotti erikseen samat pääomamenot ja sovelsi samaa yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuutta eri rakennuksiin (koska kyseiset arvot perustuvat näiden turvallisuuden varmistamiseen tarkoitettujen rakennusten pinta-alaan, joka ei muuttunut tutkimusten välisenä aikana). Näitä kustannuksia oli [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

| (133) | Lisäksi yhtiö olisi vuoden 2010 tutkimuksen mukaan kannattava EBITDA:n (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tasolla vuodesta 2018 alkaen. Kumulatiivisesti tarkasteltuna (eli kun lasketaan vuosittain yhteen aiempien vuosien kassavirrat) diskontatun kokonaiskassavirran koko ajanjaksolta 2010–2040 odotetaan kuitenkin olevan negatiivinen (kuten kaaviossa 3 esitetään). Toisin sanoen vuodesta 2018 alkaen syntyvien positiivisten kassavirtojen odotetaan olevan niin pieniä, etteivät ne riitä kattamaan alkuvaiheen investointikausien selvästi negatiivisia kassavirtoja. Kuten kaaviosta käy ilmi, vuoteen 2040 asti kertyvät hankkeen diskontatut kassavirrat ovat edelleen negatiivisia.

  Kaavio 3


  Diskontattu kassavirta, tuhatta Puolan zlotya (vuoden 2010 tutkimus)

  [...]

  Lähde: Vuoden 2010 tutkimuksen perusteella, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien. |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi yhtiö olisi vuoden 2010 tutkimuksen mukaan kannattava EBITDA:n (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tasolla vuodesta 2018 alkaen. Kumulatiivisesti tarkasteltuna (eli kun lasketaan vuosittain yhteen aiempien vuosien kassavirrat) diskontatun kokonaiskassavirran koko ajanjaksolta 2010–2040 odotetaan kuitenkin olevan negatiivinen (kuten kaaviossa 3 esitetään). Toisin sanoen vuodesta 2018 alkaen syntyvien positiivisten kassavirtojen odotetaan olevan niin pieniä, etteivät ne riitä kattamaan alkuvaiheen investointikausien selvästi negatiivisia kassavirtoja. Kuten kaaviosta käy ilmi, vuoteen 2040 asti kertyvät hankkeen diskontatut kassavirrat ovat edelleen negatiivisia.

Kaavio 3

Diskontattu kassavirta, tuhatta Puolan zlotya (vuoden 2010 tutkimus)

[...]

Lähde: Vuoden 2010 tutkimuksen perusteella, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien.

| (134) | Vuoden 2040 jälkeen lentoaseman pitäjän arvon odotetaan kasvavan ikuisesti vapaan kassavirran kasvunopeuden ollessa tasaisesti [...] prosenttia. Puolan viranomaiset laskivat lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2040 tämän oletuksen mukaisesti. Diskontattu päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya. Vuoden 2010 alkuperäisen tutkimuksen mukaan rahoitus johtaa oman pääoman (55) positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa). Oman pääoman positiivinen arvo johtuu päätearvon erotuksesta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, eli suhteellisesti suurempi kuin vapaa kassavirta yritykselle (FCFF), jonka määräksi arvioidaan ([...] miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2010–2040. Investointihankkeen sisäiseksi tuottoprosentiksi on arvioitu [...] prosenttia, mikä on suurempi kuin lentoaseman pitäjän pääomakustannuksia koskeva ennuste ([...] prosenttia). Sen jälkeen kun yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot on erotettu erikseen, vapaa kassavirta yritykselle (FCFF) on edelleen negatiivinen ja arvoltaan ([...]) miljoonaa Puolan zlotya, ja hanke muuttuu kannattavaksi vasta kun laskennallinen päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya. Hankkeen oman pääoman positiivinen arvo (julkisen vallan käyttöön liittyvät menot pois lukien) on näin ollen [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(134)

Vuoden 2040 jälkeen lentoaseman pitäjän arvon odotetaan kasvavan ikuisesti vapaan kassavirran kasvunopeuden ollessa tasaisesti [...] prosenttia. Puolan viranomaiset laskivat lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2040 tämän oletuksen mukaisesti. Diskontattu päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya. Vuoden 2010 alkuperäisen tutkimuksen mukaan rahoitus johtaa oman pääoman (55) positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa). Oman pääoman positiivinen arvo johtuu päätearvon erotuksesta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, eli suhteellisesti suurempi kuin vapaa kassavirta yritykselle (FCFF), jonka määräksi arvioidaan ([...] miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2010–2040. Investointihankkeen sisäiseksi tuottoprosentiksi on arvioitu [...] prosenttia, mikä on suurempi kuin lentoaseman pitäjän pääomakustannuksia koskeva ennuste ([...] prosenttia). Sen jälkeen kun yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot on erotettu erikseen, vapaa kassavirta yritykselle (FCFF) on edelleen negatiivinen ja arvoltaan ([...]) miljoonaa Puolan zlotya, ja hanke muuttuu kannattavaksi vasta kun laskennallinen päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya. Hankkeen oman pääoman positiivinen arvo (julkisen vallan käyttöön liittyvät menot pois lukien) on näin ollen [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa).

| (135) | Näin ollen hankkeesta tulee kannattava vain jos oletetaan, että lentoaseman pitäjä toimii 30 vuoden vuokrasopimuksen jälkeen edelleen rajoittamattoman aikaperspektiivin mukaisesti lentoaseman pitäjänä ja että sen kasvu on vuosittain tasaisesti [...] prosenttia (päätearvo (56)). Kuten johdanto-osan 25–27 kappaleessa todetaan, lentoasema sijaitsee valtiokonttorin omistamalla tontilla, jonka tämä on vuokrannut Kosakowon kunnalle 30 vuodeksi syyskuuhun 2040 saakka. Kosakowo puolestaan on vuokrannut tontin edelleen Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle 30 vuodeksi. Sovellettavan Puolan lainsäädännön (siviilikoodeksin 48 ja 191 §) mukaisesti rakennukset ja muut vuokratulle kiinteistölle rakennetut laitokset, jotka ovat kiinteästi sidoksissa maa-alueeseen, ovat kiinteistön haltijan (valtiokonttorin) omaisuutta, eivät Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön tai Kosakowon kunnan. Valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan vuokrakohde palautuu vuokraajalle [...] kuluttua vuokrasopimuksen voimassaolon päättymisestä (4 kappaleen 16 kohta). Vuokrasopimuksessa ei määrätä oikeudesta pidentää vuokra-aikaa yksipuolisesti sen päätyttyä eikä oikeudesta saada korvausta lentoasemaan tehdyistä infrastruktuuri-investoinneista. Ei myöskään ole selvää, olisiko mahdollista esittää tällaisia vaatimuksia Puolan siviilioikeuden yleisten säännösten nojalla. Kummassakin vuokrasopimuksessa (valtiokonttorin ja Kosakowon välisen sopimuksen 4 kappaleen 11 kohdassa/Kosakowon ja lentoasemayhtiön välisen sopimuksen 5 kappaleen 4 kohdassa) määrätään myös, että jos lentoaseman pitäjän taloudellinen toiminta päättyy, infrastruktuuri siirtyy valtiolle ilman korvausta. Näyttää siis siltä, että tutkimuksessa määriteltyyn osuuteen vetoaminen ei ole perusteltua, koska 9 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn, valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman infrastruktuuria eivät omista sen enempää lentoaseman pitäjä kuin lentoasemayhtiön osakkaatkaan. Tämän vuoksi investoinnin päätearvo, johon tutkimus perustuu, on epäuskottava ja mitä todennäköisimmin huomattavasti liioiteltu. |
| --- | --- |

(135)

Näin ollen hankkeesta tulee kannattava vain jos oletetaan, että lentoaseman pitäjä toimii 30 vuoden vuokrasopimuksen jälkeen edelleen rajoittamattoman aikaperspektiivin mukaisesti lentoaseman pitäjänä ja että sen kasvu on vuosittain tasaisesti [...] prosenttia (päätearvo (56)). Kuten johdanto-osan 25–27 kappaleessa todetaan, lentoasema sijaitsee valtiokonttorin omistamalla tontilla, jonka tämä on vuokrannut Kosakowon kunnalle 30 vuodeksi syyskuuhun 2040 saakka. Kosakowo puolestaan on vuokrannut tontin edelleen Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle 30 vuodeksi. Sovellettavan Puolan lainsäädännön (siviilikoodeksin 48 ja 191 §) mukaisesti rakennukset ja muut vuokratulle kiinteistölle rakennetut laitokset, jotka ovat kiinteästi sidoksissa maa-alueeseen, ovat kiinteistön haltijan (valtiokonttorin) omaisuutta, eivät Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön tai Kosakowon kunnan. Valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan vuokrakohde palautuu vuokraajalle [...] kuluttua vuokrasopimuksen voimassaolon päättymisestä (4 kappaleen 16 kohta). Vuokrasopimuksessa ei määrätä oikeudesta pidentää vuokra-aikaa yksipuolisesti sen päätyttyä eikä oikeudesta saada korvausta lentoasemaan tehdyistä infrastruktuuri-investoinneista. Ei myöskään ole selvää, olisiko mahdollista esittää tällaisia vaatimuksia Puolan siviilioikeuden yleisten säännösten nojalla. Kummassakin vuokrasopimuksessa (valtiokonttorin ja Kosakowon välisen sopimuksen 4 kappaleen 11 kohdassa/Kosakowon ja lentoasemayhtiön välisen sopimuksen 5 kappaleen 4 kohdassa) määrätään myös, että jos lentoaseman pitäjän taloudellinen toiminta päättyy, infrastruktuuri siirtyy valtiolle ilman korvausta. Näyttää siis siltä, että tutkimuksessa määriteltyyn osuuteen vetoaminen ei ole perusteltua, koska 9 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn, valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman infrastruktuuria eivät omista sen enempää lentoaseman pitäjä kuin lentoasemayhtiön osakkaatkaan. Tämän vuoksi investoinnin päätearvo, johon tutkimus perustuu, on epäuskottava ja mitä todennäköisimmin huomattavasti liioiteltu.

| (136) | Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman pitäjän vastaisten kassavirtojen tärkein osatekijä ovat odotetut tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. Vuoden 2010 tutkimuksessa halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista saatavien tulojen (matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksut) osuus on [80–90] prosenttia kaikista tuloista vuonna 2040 ja keskimäärin [80–90] prosenttia kaikista tuloista koko arviointikauden aikana eli vuosina 2010–2040. Tämä on ristiriidassa Puolan viranomaisten toteamusten kanssa, joiden mukaan Gdynian lentoaseman toiminta täydentäisi Gdanskin lentoaseman toimintaa, koska Gdynia keskittyisi yleisilmailuliikenteen palvelemiseen. Itse asiassa halpalentoyhtiöiden lennot ja tilauslennot ovat tärkein tulolähde useimpina ennusteen kattamina vuosina, kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, myös suurin osa Gdanskin lentoaseman tuloista tulee kuitenkin halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista (ks. johdanto-osan 140 kappale). |
| --- | --- |

(136)

Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman pitäjän vastaisten kassavirtojen tärkein osatekijä ovat odotetut tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. Vuoden 2010 tutkimuksessa halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista saatavien tulojen (matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksut) osuus on [80–90] prosenttia kaikista tuloista vuonna 2040 ja keskimäärin [80–90] prosenttia kaikista tuloista koko arviointikauden aikana eli vuosina 2010–2040. Tämä on ristiriidassa Puolan viranomaisten toteamusten kanssa, joiden mukaan Gdynian lentoaseman toiminta täydentäisi Gdanskin lentoaseman toimintaa, koska Gdynia keskittyisi yleisilmailuliikenteen palvelemiseen. Itse asiassa halpalentoyhtiöiden lennot ja tilauslennot ovat tärkein tulolähde useimpina ennusteen kattamina vuosina, kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, myös suurin osa Gdanskin lentoaseman tuloista tulee kuitenkin halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista (ks. johdanto-osan 140 kappale).

| (137) | Matkustajien ja lentoyhtiöiden aiheuttaman kysynnän yhteydessä komissio huomauttaa, että Gdynian lentoasemalla olisi sama vaikutusalue kuin Gdanskin lentoasemalla, joka sijaitsee vain noin 25 kilometrin päässä Gdynia-Kosakowon lentoasemasta. Gdanskin lentoasemaa laajennettiin vuonna 2012 palvelemaan jopa 5:tä miljoonaa matkustajaa, ja lisälaajennus jopa 7 miljoonan matkustajan palvelemiseksi on suunnitteilla vuodeksi 2015. Tämä laajennusaikataulu oli jo julkistettu vuonna 2010 eli vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana (57). Lisäksi julkisesta rahoituksesta Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiseksi 5 miljoonaan matkustajaan ilmoitettiin myös komissiolle 24 päivänä syyskuuta 2008 valtiontukiasiana nro N 472/08, ja komissio hyväksyi rahoituksen 5 päivänä helmikuuta 2009 (58). |
| --- | --- |

(137)

Matkustajien ja lentoyhtiöiden aiheuttaman kysynnän yhteydessä komissio huomauttaa, että Gdynian lentoasemalla olisi sama vaikutusalue kuin Gdanskin lentoasemalla, joka sijaitsee vain noin 25 kilometrin päässä Gdynia-Kosakowon lentoasemasta. Gdanskin lentoasemaa laajennettiin vuonna 2012 palvelemaan jopa 5:tä miljoonaa matkustajaa, ja lisälaajennus jopa 7 miljoonan matkustajan palvelemiseksi on suunnitteilla vuodeksi 2015. Tämä laajennusaikataulu oli jo julkistettu vuonna 2010 eli vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana (57). Lisäksi julkisesta rahoituksesta Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiseksi 5 miljoonaan matkustajaan ilmoitettiin myös komissiolle 24 päivänä syyskuuta 2008 valtiontukiasiana nro N 472/08, ja komissio hyväksyi rahoituksen 5 päivänä helmikuuta 2009 (58).

| (138) | Puola ilmoitti komissiolle, että Gdanskin lentoasemalle vuonna 2010 laaditussa yleissuunnitelmassa (59) varaudutaan kiitotien, asematasojen ja muun lentoasemainfrastruktuurin laajennukseen, jonka ansiosta Gdanskin lentoasema pystyisi tulevaisuudessa käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- |

(138)

Puola ilmoitti komissiolle, että Gdanskin lentoasemalle vuonna 2010 laaditussa yleissuunnitelmassa (59) varaudutaan kiitotien, asematasojen ja muun lentoasemainfrastruktuurin laajennukseen, jonka ansiosta Gdanskin lentoasema pystyisi tulevaisuudessa käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa.

| (139) | Komissio huomauttaa lisäksi, että vuonna 2010 Gdanskin lentoasema käsitteli 2,2 miljoonaa matkustajaa (eli se käytti 45 prosenttia kapasiteetistaan, kun mukaan lasketaan rakenteilla oleva kapasiteetti). Gdanskin lentoasemalle tehdyn ennusteen mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista vain 50–60 prosenttia on käytössä vuoteen 2020 mennessä (60). Näissä ennusteissa ei oteta huomioon Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamista (eli oletuksena on, että kaikki vaikutusalueen kysyntä tyydytetään Gdanskin lentoaseman palvelujen avulla). Komissio toteaa, että Gdanskin lentoasema pystyy tyydyttämään alueen kysynnän pitkään eli ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka oletuksena olisi matkustajaliikenteen dynaaminen kasvu. |
| --- | --- |

(139)

Komissio huomauttaa lisäksi, että vuonna 2010 Gdanskin lentoasema käsitteli 2,2 miljoonaa matkustajaa (eli se käytti 45 prosenttia kapasiteetistaan, kun mukaan lasketaan rakenteilla oleva kapasiteetti). Gdanskin lentoasemalle tehdyn ennusteen mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista vain 50–60 prosenttia on käytössä vuoteen 2020 mennessä (60). Näissä ennusteissa ei oteta huomioon Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamista (eli oletuksena on, että kaikki vaikutusalueen kysyntä tyydytetään Gdanskin lentoaseman palvelujen avulla). Komissio toteaa, että Gdanskin lentoasema pystyy tyydyttämään alueen kysynnän pitkään eli ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka oletuksena olisi matkustajaliikenteen dynaaminen kasvu.

| (140) | Kuten edellä on todettu, Gdynian lentoasemaa koskevassa vuoden 2010 tutkimuksessa odotetaan, että suurin osa lentoaseman tuloista (keskimäärin [80–90] prosenttia koko ajanjaksona 2012–2040) tulee halpa- ja tilauslentoyhtiöiltä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että myös Gdanskin lentoasema palvelee pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden liikennettä. Vuonna 2010 halpalentoyhtiöiden lentojen ja tilauslentojen osuus oli 72 prosenttia kaikista Gdanskin lentoaseman kautta kulkeneista matkustajista (61). |
| --- | --- |

(140)

Kuten edellä on todettu, Gdynian lentoasemaa koskevassa vuoden 2010 tutkimuksessa odotetaan, että suurin osa lentoaseman tuloista (keskimäärin [80–90] prosenttia koko ajanjaksona 2012–2040) tulee halpa- ja tilauslentoyhtiöiltä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että myös Gdanskin lentoasema palvelee pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden liikennettä. Vuonna 2010 halpalentoyhtiöiden lentojen ja tilauslentojen osuus oli 72 prosenttia kaikista Gdanskin lentoaseman kautta kulkeneista matkustajista (61).

| (141) | Kun otetaan huomioon, että aivan lähellä Gdynian lentoasemaa sijaitsee toinen asemansa vakiinnuttanut ja ruuhkaton lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli ja pitkällä aikavälillä merkittävästi ylimääräistä kapasiteettia, komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjän kyky houkutella liikennettä ja matkustajia riippuu pitkälti lentoyhtiöille tarjottavien lentoasemamaksujen tasosta, erityisesti lähimpien kilpailijoiden maksuihin verrattuna. |
| --- | --- |

(141)

Kun otetaan huomioon, että aivan lähellä Gdynian lentoasemaa sijaitsee toinen asemansa vakiinnuttanut ja ruuhkaton lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli ja pitkällä aikavälillä merkittävästi ylimääräistä kapasiteettia, komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjän kyky houkutella liikennettä ja matkustajia riippuu pitkälti lentoyhtiöille tarjottavien lentoasemamaksujen tasosta, erityisesti lähimpien kilpailijoiden maksuihin verrattuna.

| (142) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoitu matkustajamaksu on tilauslennoille ja halpalentoyhtiöiden lennoille 25 Puolan zlotya/matkustaja (6,25 euroa) vuoteen 2014 asti ja 40 Puolan zlotya/matkustaja (10 euroa) vuodesta 2015 alkaen (vuoteen 2040 asti). Laskeutumismaksuksi saman luokan lennoille asetettiin 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) koko ajanjakson ajaksi (keskimääräisen suurimman sallitun lentoonlähtöpainon oletettiin olevan 70 tonnia), kun taas paikoitusmaksun arvioitiin olevan 4 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,0 euroa) (kun keskimääräinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 70 tonnia). Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan hinnat asetettiin tasolle, joka vastasi muiden alueellisten lentoasemien hintatasoa tutkimuksen tekoajankohtana. Gdynian lentoaseman hinnat asetettiin myös olettaen, ettei Gdanskin lentoasema kilpaile Gdynian lentoaseman kanssa. |
| --- | --- |

(142)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoitu matkustajamaksu on tilauslennoille ja halpalentoyhtiöiden lennoille 25 Puolan zlotya/matkustaja (6,25 euroa) vuoteen 2014 asti ja 40 Puolan zlotya/matkustaja (10 euroa) vuodesta 2015 alkaen (vuoteen 2040 asti). Laskeutumismaksuksi saman luokan lennoille asetettiin 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) koko ajanjakson ajaksi (keskimääräisen suurimman sallitun lentoonlähtöpainon oletettiin olevan 70 tonnia), kun taas paikoitusmaksun arvioitiin olevan 4 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,0 euroa) (kun keskimääräinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 70 tonnia). Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan hinnat asetettiin tasolle, joka vastasi muiden alueellisten lentoasemien hintatasoa tutkimuksen tekoajankohtana. Gdynian lentoaseman hinnat asetettiin myös olettaen, ettei Gdanskin lentoasema kilpaile Gdynian lentoaseman kanssa.

| (143) | Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen noudattamassa hinnastossa vakiomatkustajamaksu on 48 Puolan zlotya/matkustaja (12,0 euroa), vakiolaskeutumismaksu yli kaksi tonnia painavalle ilma-alukselle (myös kaikille tilaus- ja halpalentoyhtiöiden koneille) 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) ja paikoitusmaksu 4,5 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,25 euroa). |
| --- | --- |

(143)

Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen noudattamassa hinnastossa vakiomatkustajamaksu on 48 Puolan zlotya/matkustaja (12,0 euroa), vakiolaskeutumismaksu yli kaksi tonnia painavalle ilma-alukselle (myös kaikille tilaus- ja halpalentoyhtiöiden koneille) 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) ja paikoitusmaksu 4,5 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,25 euroa).

| (144) | Komissio toteaa kuitenkin, että Gdanskin lentoaseman hinnasto käsittää myös erilaisia alennuksia ja hyvityksiä, jotka koskevat muun muassa halpalentoyhtiöiden lentoja. Gdanskin lentoasema tarjoaa 24 Puolan zlotyn/matkustaja (6 euroa) alennetun matkustajamaksun kaikille uusille yhteyksille (1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien) ja kaikille lentovuorojen tihennyksille, kun lentokoneen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 50–100 tonnia (esimerkiksi Airbus A320- ja Boeing 737 -koneet ja muut halpalentoyhtiöiden käyttämät lentokoneet). Myös tällaisilta yhteyksiltä perittävää laskeutumismaksua alennetaan 50 prosenttia (eli maksu on 12,5 Puolan zlotya/tonni). Paikoitusmaksua ei peritä ollenkaan, jos yhteydellä on vuoroja vähintään kuusi viikossa. Lisäksi vakiomatkustajamaksusta vähennetään lähtevien matkustajien osalta ensin 23 Puolan zlotya kaikilla kotimaan reittilennoilla. Tämän jälkeen sovelletaan asianmukaista alennusta. Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla myönnettävät alennukset ja hyvitykset, Gdynian lentoaseman ennakoidut keskimääräiset lentoasemamaksut olivat merkittävästi korkeampia kuin asemansa vakiinnuttaneella naapurilentoasemalla perittävät maksut. Soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja Gdynian lentoasema ei pysty uutena toimijana houkuttelemaan merkittävästi liikennettä, kun samalla vaikutusalueella on asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jolla on ylimääräistä kapasiteettia ja joka soveltaa alhaisempia nettomaksuja uusiin yhteyksiin ja vuorojaan tihentäviin olemassa oleviin yhteyksiin. Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman hinnaston mukaan alennettuja maksuja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2028 asti. Koska vuoden 2010 tutkimuksessa (joka perustuu lentoaseman pitäjän silloiseen liiketoimintasuunnitelmaan) pidetään lentoasemamaksuja lentoaseman pitäjän päätulonlähteenä, komissio katsoo tämän ratkaisun todistavan, ettei vuoden 2010 tutkimus ole riittävän luotettava ja uskottava osoittamaan, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen investointihankkeen. |
| --- | --- |

(144)

Komissio toteaa kuitenkin, että Gdanskin lentoaseman hinnasto käsittää myös erilaisia alennuksia ja hyvityksiä, jotka koskevat muun muassa halpalentoyhtiöiden lentoja. Gdanskin lentoasema tarjoaa 24 Puolan zlotyn/matkustaja (6 euroa) alennetun matkustajamaksun kaikille uusille yhteyksille (1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien) ja kaikille lentovuorojen tihennyksille, kun lentokoneen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 50–100 tonnia (esimerkiksi Airbus A320- ja Boeing 737 -koneet ja muut halpalentoyhtiöiden käyttämät lentokoneet). Myös tällaisilta yhteyksiltä perittävää laskeutumismaksua alennetaan 50 prosenttia (eli maksu on 12,5 Puolan zlotya/tonni). Paikoitusmaksua ei peritä ollenkaan, jos yhteydellä on vuoroja vähintään kuusi viikossa. Lisäksi vakiomatkustajamaksusta vähennetään lähtevien matkustajien osalta ensin 23 Puolan zlotya kaikilla kotimaan reittilennoilla. Tämän jälkeen sovelletaan asianmukaista alennusta. Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla myönnettävät alennukset ja hyvitykset, Gdynian lentoaseman ennakoidut keskimääräiset lentoasemamaksut olivat merkittävästi korkeampia kuin asemansa vakiinnuttaneella naapurilentoasemalla perittävät maksut. Soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja Gdynian lentoasema ei pysty uutena toimijana houkuttelemaan merkittävästi liikennettä, kun samalla vaikutusalueella on asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jolla on ylimääräistä kapasiteettia ja joka soveltaa alhaisempia nettomaksuja uusiin yhteyksiin ja vuorojaan tihentäviin olemassa oleviin yhteyksiin. Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman hinnaston mukaan alennettuja maksuja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2028 asti. Koska vuoden 2010 tutkimuksessa (joka perustuu lentoaseman pitäjän silloiseen liiketoimintasuunnitelmaan) pidetään lentoasemamaksuja lentoaseman pitäjän päätulonlähteenä, komissio katsoo tämän ratkaisun todistavan, ettei vuoden 2010 tutkimus ole riittävän luotettava ja uskottava osoittamaan, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen investointihankkeen.

| (145) | Kun otetaan huomioon, että sekä Gdynian lentoasema että Gdanskin lentoasema keskittyisivät pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden palvelemiseen, että Gdanskin lentoasema ei käytä koko kapasiteettiaan, että todelliset maksut ovat alhaisempia kuin Gdynian liiketoimintasuunnitelmassa oletetut maksut ja että lentoasemat sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan, komissio katsoo vääräksi myös sen olettamuksen, ettei näiden kahden lentoaseman välillä olisi hintakilpailua. |
| --- | --- |

(145)

Kun otetaan huomioon, että sekä Gdynian lentoasema että Gdanskin lentoasema keskittyisivät pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden palvelemiseen, että Gdanskin lentoasema ei käytä koko kapasiteettiaan, että todelliset maksut ovat alhaisempia kuin Gdynian liiketoimintasuunnitelmassa oletetut maksut ja että lentoasemat sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan, komissio katsoo vääräksi myös sen olettamuksen, ettei näiden kahden lentoaseman välillä olisi hintakilpailua.

| (146) | Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana Bydgoszczin lentoasema (joka sijaitsee 196 kilometrin eli 2 tunnin ja 19 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) ja Szczecinin lentoasema (joka sijaitsee 296 kilometrin eli 4 tunnin ja 24 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) eli toiseksi ja kolmanneksi lähimpänä Puolassa sijaitsevat alueelliset lentoasemat perivät merkittävästi alempia nettomaksuja (vakiomaksut, joista on vähennetty sovellettavat alennukset) (62). |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana Bydgoszczin lentoasema (joka sijaitsee 196 kilometrin eli 2 tunnin ja 19 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) ja Szczecinin lentoasema (joka sijaitsee 296 kilometrin eli 4 tunnin ja 24 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) eli toiseksi ja kolmanneksi lähimpänä Puolassa sijaitsevat alueelliset lentoasemat perivät merkittävästi alempia nettomaksuja (vakiomaksut, joista on vähennetty sovellettavat alennukset) (62).

| (147) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon toisen ruuhkattoman ja samanlaista liiketoimintamallia toteuttavan lentoaseman läheisyyden komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoidut lentoasemamaksut, jotka ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman ja muiden lähellä sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät maksut, ovat epärealistisia. Ottaen huomioon Gdynian lentoaseman kilpailutilanteen vuoden 2010 tutkimuksen liikennemääräennusteet perustuvat epärealistisiin oletuksiin. |
| --- | --- |

(147)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon toisen ruuhkattoman ja samanlaista liiketoimintamallia toteuttavan lentoaseman läheisyyden komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoidut lentoasemamaksut, jotka ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman ja muiden lähellä sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät maksut, ovat epärealistisia. Ottaen huomioon Gdynian lentoaseman kilpailutilanteen vuoden 2010 tutkimuksen liikennemääräennusteet perustuvat epärealistisiin oletuksiin.

| (148) | On myös pantava merkille, ettei vuoden 2010 tutkimus käsittänyt herkkyysanalyysia eikä mitään arviota lopputuloksen todennäköisyyksistä (kuten parhaimman mahdollisen tilanteen, pahimman mahdollisen tilanteen ja perustilanteen skenaarioita). Komissio toteaa tämän vuoksi, että vuoden 2010 tutkimuksessa esitettävä skenaario näyttää perustuvan matkustajaliikenteen kehityksen ja maksujen tason osalta liian optimistisiin oletuksiin. |
| --- | --- |

(148)

On myös pantava merkille, ettei vuoden 2010 tutkimus käsittänyt herkkyysanalyysia eikä mitään arviota lopputuloksen todennäköisyyksistä (kuten parhaimman mahdollisen tilanteen, pahimman mahdollisen tilanteen ja perustilanteen skenaarioita). Komissio toteaa tämän vuoksi, että vuoden 2010 tutkimuksessa esitettävä skenaario näyttää perustuvan matkustajaliikenteen kehityksen ja maksujen tason osalta liian optimistisiin oletuksiin.

| (149) | Komissio on suorittanut useita herkkyyslaskelmia ja toteaa, että jo [...] prosentin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) riittää tekemään hankkeesta kannattamattoman, huolimatta merkittävästä päätearvosta, joka itsessään on epävarma tekijä, kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään. Tällainen tulojen supistuminen voisi tapahtua, jos maksut ovat alempia ja/tai liikenne vähäisempää kuin on oletettu. Tältä osin on syytä panna merkille, että vuoden 2010 tutkimukseen käytetyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettävät lentoasemamaksut ovat jo [...] prosenttia korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman perimät maksut (63). Tässä tilanteessa on hyvin epätodennäköistä, että Gdynian lentoasema pystyisi houkuttelemaan liikennettä myöntämättä merkittäviä alennuksia liiketoimintasuunnitelmassa esitettävään 40 Puolan zlotyn (10 euron) maksuun. Nettonykyarvon suuri herkkyys näennäisen vähäiselle lentoasemamaksujen alenemiselle (joka perustuu realistisiin oletuksiin) antaa merkittävää aihetta epäillä alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman uskottavuutta. |
| --- | --- |

(149)

Komissio on suorittanut useita herkkyyslaskelmia ja toteaa, että jo [...] prosentin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) riittää tekemään hankkeesta kannattamattoman, huolimatta merkittävästä päätearvosta, joka itsessään on epävarma tekijä, kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään. Tällainen tulojen supistuminen voisi tapahtua, jos maksut ovat alempia ja/tai liikenne vähäisempää kuin on oletettu. Tältä osin on syytä panna merkille, että vuoden 2010 tutkimukseen käytetyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettävät lentoasemamaksut ovat jo [...] prosenttia korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman perimät maksut (63). Tässä tilanteessa on hyvin epätodennäköistä, että Gdynian lentoasema pystyisi houkuttelemaan liikennettä myöntämättä merkittäviä alennuksia liiketoimintasuunnitelmassa esitettävään 40 Puolan zlotyn (10 euron) maksuun. Nettonykyarvon suuri herkkyys näennäisen vähäiselle lentoasemamaksujen alenemiselle (joka perustuu realistisiin oletuksiin) antaa merkittävää aihetta epäillä alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman uskottavuutta.

| (150) | Vaikka vuoden 2010 tutkimus perustui tekoajankohtana saatavilla oleviin liikennemääräennusteisiin eikä jälkikäteen käytettävissä olevia tietoja pitäisi käyttää tutkimuksen suoraan arviointiin, komissio huomauttaa silti, miten ylioptimistisia ennusteet olivat. Erityisesti vuosien 2010 ja 2012 liikennemääräennusteiden vertailu osoittaa, että niiden välillä on merkittäviä eroja. Sen lisäksi, että hankkeen aloittamista lykättiin, ”positiivisen EBITDA:n” kauden liikennemääräennusteita alennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin jokaisen vuoden osalta. Näin merkittävä korjaus vain kahden vuoden jälkeen ja ilman merkittävää olosuhteiden muutosta merkitsee hyödyllistä alkuperäisten oletusten järkevyyden tarkistamista. Korjaus osoittaa myös, että komission tekemät herkkyystarkistukset (jotka ovat korjaukseen verrattuna vähäisiä) osoittavat selvästi hankkeen kannattavuutta tukevien oletusten epärealistisuuden.

  Taulukko 6


  Vuosien 2010 ja 2012 tutkimuksissa käytettyjen liikennemääräennusteiden vertailu | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erotus | | – 53 % | – 69 % | – 55 % | – 38 % | – 36 % | – 29 % | – 27 % | – 25 % |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Erotus | – 23 % | – 21 % | – 19 % | – 17 % | – 17 % | – 18 % | – 18 % | – 19 % | – 19 % |

(150)

Vaikka vuoden 2010 tutkimus perustui tekoajankohtana saatavilla oleviin liikennemääräennusteisiin eikä jälkikäteen käytettävissä olevia tietoja pitäisi käyttää tutkimuksen suoraan arviointiin, komissio huomauttaa silti, miten ylioptimistisia ennusteet olivat. Erityisesti vuosien 2010 ja 2012 liikennemääräennusteiden vertailu osoittaa, että niiden välillä on merkittäviä eroja. Sen lisäksi, että hankkeen aloittamista lykättiin, ”positiivisen EBITDA:n” kauden liikennemääräennusteita alennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin jokaisen vuoden osalta. Näin merkittävä korjaus vain kahden vuoden jälkeen ja ilman merkittävää olosuhteiden muutosta merkitsee hyödyllistä alkuperäisten oletusten järkevyyden tarkistamista. Korjaus osoittaa myös, että komission tekemät herkkyystarkistukset (jotka ovat korjaukseen verrattuna vähäisiä) osoittavat selvästi hankkeen kannattavuutta tukevien oletusten epärealistisuuden.

Taulukko 6

Vuosien 2010 ja 2012 tutkimuksissa käytettyjen liikennemääräennusteiden vertailu

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erotus

– 53 %

– 69 %

– 55 %

– 38 %

– 36 %

– 29 %

– 27 %

– 25 %

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Erotus

– 23 %

– 21 %

– 19 %

– 17 %

– 17 %

– 18 %

– 18 %

– 19 %

– 19 %

| (151) | Uudet herkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. Komissio katsoo, että tällaiset muutokset ovat vähäisiä peräkkäisiin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin tehtyihin muutoksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(151)

Uudet herkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. Komissio katsoo, että tällaiset muutokset ovat vähäisiä peräkkäisiin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin tehtyihin muutoksiin verrattuna.

| (152) | Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2010 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin hankkeen päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Itse asiassa yhtiön diskontattu kassavirta ajanjaksolta 2010–2040 on negatiivinen eli (– [...]) miljoonaa Puolan zlotya. Diskontattu päätearvo 30 päivänä kesäkuuta 2010 on [...] miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(152)

Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2010 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin hankkeen päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Itse asiassa yhtiön diskontattu kassavirta ajanjaksolta 2010–2040 on negatiivinen eli (– [...]) miljoonaa Puolan zlotya. Diskontattu päätearvo 30 päivänä kesäkuuta 2010 on [...] miljoonaa Puolan zlotya.

| (153) | Päätearvo on laskettu olettaen, että hankkeen kassavirran vuosittainen kasvu vuoden 2040 jälkeen olisi aina [...] prosenttia. Vakiokäytännön mukaan yrityksen kasvunopeuden ei pitäisi olla suurempi kuin sen talouden kasvunopeus, jossa yritys toimii (BKT:n kasvuna ilmaistuna). Sitä paitsi päätearvo lasketaan ajankohtana, jona yrityksen odotetaan olevan täysin kehittynyt ja jolloin yrityksen nopean kasvun vaihe on jo ohi. Koska talouden odotetaan käsittävän nopeasti kasvavia yrityksiä ja tasaisesti kasvavia yrityksiä, täysin kehittyneiden yritysten kasvunopeuden odotetaan siksi olevan pienempi kuin koko talouden keskimääräinen kasvunopeus. Puolan viranomaiset eivät ilmoittaneet huomautuksissaan, minkä perusteella ne valitsivat pitkän aikavälin kasvuksi [...] prosenttia, mutta selittivät, että kyse on nimellisestä kasvusta. Komissio totesi Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) saatavissa olevien tietojen perusteella, että vuoden 2010 alussa käytettävissä olleet Puolan reaalisen BKT:n kasvun ennusteet osoittivat, että Puolan talouden nimellinen kasvu vaihtelisi vuodelle 2011 ennustetusta 5,6 prosentista vuodelle 2015 ennustettuun 6,6 prosenttiin. Kun inflaatio olisi suunnilleen 2,5 prosenttia, reaalisen BKT:n voitaisiin odottaa kasvavan 4 prosenttia. Näin ollen [...] prosentin nimellisen kasvun valitsemista Gdynian lentoaseman kasvunopeudeksi voitaisiin ensi näkemältä pitää kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevien tietojen ja sen vakiokäytännön mukaisena, että valitaan talouden kasvunopeutta pienempi kasvunopeus. Valitsemalla inflaatiota (jonka vauhdiksi huhtikuussa 2010 arvioitiin 2,5 prosenttia) suurempi pitkän aikavälin kasvunopeus liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että lentoaseman kasvu jatkuisi joka vuosi myös vuoden 2040 jälkeen.

  Taulukko 7


  IMF:ltä huhtikuussa 2010 saatavissa olleet BKT:tä ja inflaatiota koskevat tiedot ja ennusteet | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu (kiinteät hinnat) (%) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| BKT:n kasvu (käyvät hinnat) (%) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| inflaatio (%) | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Lähde: Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook Database, huhtikuu 2010 (ladattu osoitteesta http://www.imf.org/external/data.htm). |

(153)

Päätearvo on laskettu olettaen, että hankkeen kassavirran vuosittainen kasvu vuoden 2040 jälkeen olisi aina [...] prosenttia. Vakiokäytännön mukaan yrityksen kasvunopeuden ei pitäisi olla suurempi kuin sen talouden kasvunopeus, jossa yritys toimii (BKT:n kasvuna ilmaistuna). Sitä paitsi päätearvo lasketaan ajankohtana, jona yrityksen odotetaan olevan täysin kehittynyt ja jolloin yrityksen nopean kasvun vaihe on jo ohi. Koska talouden odotetaan käsittävän nopeasti kasvavia yrityksiä ja tasaisesti kasvavia yrityksiä, täysin kehittyneiden yritysten kasvunopeuden odotetaan siksi olevan pienempi kuin koko talouden keskimääräinen kasvunopeus. Puolan viranomaiset eivät ilmoittaneet huomautuksissaan, minkä perusteella ne valitsivat pitkän aikavälin kasvuksi [...] prosenttia, mutta selittivät, että kyse on nimellisestä kasvusta. Komissio totesi Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) saatavissa olevien tietojen perusteella, että vuoden 2010 alussa käytettävissä olleet Puolan reaalisen BKT:n kasvun ennusteet osoittivat, että Puolan talouden nimellinen kasvu vaihtelisi vuodelle 2011 ennustetusta 5,6 prosentista vuodelle 2015 ennustettuun 6,6 prosenttiin. Kun inflaatio olisi suunnilleen 2,5 prosenttia, reaalisen BKT:n voitaisiin odottaa kasvavan 4 prosenttia. Näin ollen [...] prosentin nimellisen kasvun valitsemista Gdynian lentoaseman kasvunopeudeksi voitaisiin ensi näkemältä pitää kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevien tietojen ja sen vakiokäytännön mukaisena, että valitaan talouden kasvunopeutta pienempi kasvunopeus. Valitsemalla inflaatiota (jonka vauhdiksi huhtikuussa 2010 arvioitiin 2,5 prosenttia) suurempi pitkän aikavälin kasvunopeus liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että lentoaseman kasvu jatkuisi joka vuosi myös vuoden 2040 jälkeen.

Taulukko 7

IMF:ltä huhtikuussa 2010 saatavissa olleet BKT:tä ja inflaatiota koskevat tiedot ja ennusteet

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

BKT:n kasvu (kiinteät hinnat) (%)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

BKT:n kasvu (käyvät hinnat) (%)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

inflaatio (%)

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Lähde: Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook Database, huhtikuu 2010 (ladattu osoitteesta http://www.imf.org/external/data.htm).

| (154) | Lisäksi komissio toteaa, että tässä tapauksessa, kun otetaan huomioon erityisen pitkä ennustejakso ja sen ajankohdan kaukaisuus, jota varten päätearvo laskettiin, asianmukaisimman kasvunopeuden määrittäminen on erityisen monimutkaista ja epävarmuus sitäkin suurempi. Itse asiassa BKT:n kasvuennusteita laaditaan harvoin viittä vuotta pidemmäksi ajanjaksoksi, kun taas tässä tapauksessa mallilla oli ennustettava lentoasemalle 30 toimintavuoden jälkeinen perusteltu kasvunopeus. Tämä osoittaa, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt herkkyystestejä. |
| --- | --- |

(154)

Lisäksi komissio toteaa, että tässä tapauksessa, kun otetaan huomioon erityisen pitkä ennustejakso ja sen ajankohdan kaukaisuus, jota varten päätearvo laskettiin, asianmukaisimman kasvunopeuden määrittäminen on erityisen monimutkaista ja epävarmuus sitäkin suurempi. Itse asiassa BKT:n kasvuennusteita laaditaan harvoin viittä vuotta pidemmäksi ajanjaksoksi, kun taas tässä tapauksessa mallilla oli ennustettava lentoasemalle 30 toimintavuoden jälkeinen perusteltu kasvunopeus. Tämä osoittaa, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt herkkyystestejä.

| (155) | Tässä tapauksessa päätearvon laskemiseen käytetty tasaisen kasvun malli edellyttää myös oletusten tekemistä siitä ajankohdasta, jolloin yritys alkaa kasvaa tasaisella nopeudella, jota se kykenee pitämään yllä jatkuvasti. Vuoden 2010 tutkimuksessa täksi ajankohdaksi oli määritelty vuosi 2040, jolloin ennustejakso oli 30 vuotta (2010–2040). Vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakso lyhennettiin 18 vuoteen (2012–2030), joten päätearvo laskettiin vuodelle 2030. Jos samaa ajanjaksoa sovelletaan vuoden 2010 tutkimukseen, nettonykyarvosta tulee huomattavasti alempi ([...] miljoonaa Puolan zlotya eli [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(155)

Tässä tapauksessa päätearvon laskemiseen käytetty tasaisen kasvun malli edellyttää myös oletusten tekemistä siitä ajankohdasta, jolloin yritys alkaa kasvaa tasaisella nopeudella, jota se kykenee pitämään yllä jatkuvasti. Vuoden 2010 tutkimuksessa täksi ajankohdaksi oli määritelty vuosi 2040, jolloin ennustejakso oli 30 vuotta (2010–2040). Vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakso lyhennettiin 18 vuoteen (2012–2030), joten päätearvo laskettiin vuodelle 2030. Jos samaa ajanjaksoa sovelletaan vuoden 2010 tutkimukseen, nettonykyarvosta tulee huomattavasti alempi ([...] miljoonaa Puolan zlotya eli [...] miljoonaa euroa).

| (156) | Komissio toteaa myös, että vuoden 2012 tutkimuksessa mainitaan erityisesti, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon sen, että hankkeesta tulee kannattava vasta erityisen pitkän ajanjakson jälkeen. (Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.10.1.2, jossa todetaan, että nettonykyarvon positiivinen tulos osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemaan sijoittaminen voi olla mielenkiintoinen toimi potentiaalisille sijoittajille. Ennen päätösten tekemistä sijoittajien on kuitenkin otettava huomioon myös infrastruktuuri-investointihankkeille tyypillinen pitkä sijoitushorisontti.) |
| --- | --- |

(156)

Komissio toteaa myös, että vuoden 2012 tutkimuksessa mainitaan erityisesti, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon sen, että hankkeesta tulee kannattava vasta erityisen pitkän ajanjakson jälkeen. (Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.10.1.2, jossa todetaan, että nettonykyarvon positiivinen tulos osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemaan sijoittaminen voi olla mielenkiintoinen toimi potentiaalisille sijoittajille. Ennen päätösten tekemistä sijoittajien on kuitenkin otettava huomioon myös infrastruktuuri-investointihankkeille tyypillinen pitkä sijoitushorisontti.)

Päätelmä

| (157) | Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen on merkittävä investointi ja synnyttää pitkään negatiivisia kassavirtoja. Liiketoimintasuunnitelma osoittaakin, että ennustejakson 2010–2040 kumulatiivinen diskontattu kassavirta on negatiivinen (– [...] miljoonaa Puolan zlotya eli – [...] miljoonaa euroa). Liiketoimintasuunnitelman mukaan hanke johtaa positiivisiin lukuihin vain vuodelle 2040 ja sen jälkeiselle ajalle rajoittamattoman aikaperspektiivin mukaisesti lasketun diskontatun päätearvon ansiosta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, olettaen, että lentoaseman nimellinen kasvu olisi kyseisen vuoden jälkeen vuosittain [...] prosenttia. Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään, näyttää kuitenkin siltä, että lentoaseman maa-aluetta eivät omista sen enempää lentoaseman pitäjä kuin lentoasemayhtiön osakkaatkaan, vaan se kuuluu valtiokonttorille, minkä vuoksi esitetty lentoaseman päätearvo on epäuskottava. Vielä tärkeämpää on, että tällaiseen pitkäaikaiseen hankkeeseen liittyvistä merkittävistä epävarmuustekijöistä huolimatta liiketoimintasuunnitelma ei sisällä herkkyysanalyysia, minkä vuoksi se ei vastaa analyysia, jonka järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt tällaista hanketta varten. |
| --- | --- |

(157)

Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen on merkittävä investointi ja synnyttää pitkään negatiivisia kassavirtoja. Liiketoimintasuunnitelma osoittaakin, että ennustejakson 2010–2040 kumulatiivinen diskontattu kassavirta on negatiivinen (– [...] miljoonaa Puolan zlotya eli – [...] miljoonaa euroa). Liiketoimintasuunnitelman mukaan hanke johtaa positiivisiin lukuihin vain vuodelle 2040 ja sen jälkeiselle ajalle rajoittamattoman aikaperspektiivin mukaisesti lasketun diskontatun päätearvon ansiosta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, olettaen, että lentoaseman nimellinen kasvu olisi kyseisen vuoden jälkeen vuosittain [...] prosenttia. Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään, näyttää kuitenkin siltä, että lentoaseman maa-aluetta eivät omista sen enempää lentoaseman pitäjä kuin lentoasemayhtiön osakkaatkaan, vaan se kuuluu valtiokonttorille, minkä vuoksi esitetty lentoaseman päätearvo on epäuskottava. Vielä tärkeämpää on, että tällaiseen pitkäaikaiseen hankkeeseen liittyvistä merkittävistä epävarmuustekijöistä huolimatta liiketoimintasuunnitelma ei sisällä herkkyysanalyysia, minkä vuoksi se ei vastaa analyysia, jonka järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt tällaista hanketta varten.

| (158) | Lisäksi komission tarkastelussa todettiin, että liiketoimintasuunnitelma perustuu oletuksiin, jotka ovat liian optimistisia ja epärealistisia, kun otetaan huomioon, että lähellä sijaitsee Gdanskin lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli, ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia. Useat herkkyystestit osoittavat, että hankkeen nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos perustana oleviin oletuksiin tehdään vähäisiä ja realistisia muutoksia. |
| --- | --- |

(158)

Lisäksi komission tarkastelussa todettiin, että liiketoimintasuunnitelma perustuu oletuksiin, jotka ovat liian optimistisia ja epärealistisia, kun otetaan huomioon, että lähellä sijaitsee Gdanskin lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli, ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia. Useat herkkyystestit osoittavat, että hankkeen nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos perustana oleviin oletuksiin tehdään vähäisiä ja realistisia muutoksia.

| (159) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei yksityinen sijoittaja olisi päättänyt ryhtyä kyseiseen sijoitushankkeeseen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Sen vuoksi Gdynian ja Kosakowon päätös myöntää rahoitusta sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi aiheuttaa lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei yksityinen sijoittaja olisi päättänyt ryhtyä kyseiseen sijoitushankkeeseen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Sen vuoksi Gdynian ja Kosakowon päätös myöntää rahoitusta sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi aiheuttaa lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

5.1.3.4   Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuosien 2011 ja 2012 tutkimusten perusteella

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2011 tutkimuksen perusteella

| (160) | Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran toukokuussa 2011. Vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiin ennen toukokuuta 2011 (ks. edellä oleva johdanto-osan 51 kappale), komissio arvioi myös tähän taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa. Vuoden 2011 tutkimuksessa hankkeesta saatavat tulot pidettiin ennallaan, mutta pääomamenoja lisättiin (ks. kaavio 2, jossa esitetään kumulatiiviset pääomamenot). Tutkimuksessa otetaan huomioon myös aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Keskimääräistä pääomakustannusta pienennettiin hieman ([...] prosentista [...] prosenttiin) ja pitkän aikavälin kasvunopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä päivitykset johtivat merkittävästi pienempään nettonykyarvoon, joka oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Vähennys johtui suuremmista tappioista (ajanjakson 2011–2030 diskontattu kassavirta olisi – [...] miljoonaa Puolan zlotya), ja päätearvo pienenisi hieman eli [...] miljoonaan Puolan zlotyyn. |
| --- | --- |

(160)

Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran toukokuussa 2011. Vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiin ennen toukokuuta 2011 (ks. edellä oleva johdanto-osan 51 kappale), komissio arvioi myös tähän taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa. Vuoden 2011 tutkimuksessa hankkeesta saatavat tulot pidettiin ennallaan, mutta pääomamenoja lisättiin (ks. kaavio 2, jossa esitetään kumulatiiviset pääomamenot). Tutkimuksessa otetaan huomioon myös aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Keskimääräistä pääomakustannusta pienennettiin hieman ([...] prosentista [...] prosenttiin) ja pitkän aikavälin kasvunopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä päivitykset johtivat merkittävästi pienempään nettonykyarvoon, joka oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Vähennys johtui suuremmista tappioista (ajanjakson 2011–2030 diskontattu kassavirta olisi – [...] miljoonaa Puolan zlotya), ja päätearvo pienenisi hieman eli [...] miljoonaan Puolan zlotyyn.

| (161) | Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä ja tähän liittyvistä tuloista komissio katsoo, että johdanto-osan 136–141 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2011 tutkimuksen arviointiin. |
| --- | --- |

(161)

Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä ja tähän liittyvistä tuloista komissio katsoo, että johdanto-osan 136–141 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2011 tutkimuksen arviointiin.

| (162) | Komissio huomauttaa erityisesti, että vuoden 2011 tutkimuksessa esitettyjen lentoasemamaksujen taso on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(162)

Komissio huomauttaa erityisesti, että vuoden 2011 tutkimuksessa esitettyjen lentoasemamaksujen taso on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksessa.

| (163) | Koska Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemat sovelsivat vuonna 2011 samoja hintoja (ja samoja alennuksia) kuin vuonna 2010, komission arviointi vuoden 2011 tutkimuksessa Gdynian lentoasemalle käytetystä hintatasosta on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksen perusteella tehdyssä arvioinnissa (ks. johdanto-osan 141–147 kappale). |
| --- | --- |

(163)

Koska Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemat sovelsivat vuonna 2011 samoja hintoja (ja samoja alennuksia) kuin vuonna 2010, komission arviointi vuoden 2011 tutkimuksessa Gdynian lentoasemalle käytetystä hintatasosta on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksen perusteella tehdyssä arvioinnissa (ks. johdanto-osan 141–147 kappale).

| (164) | Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja, jonka käyttäytymistä ohjaavat kannattavuusnäkymät, olisi perustanut kyseistä hanketta koskevaa investointipäätöstä maksujen tasoon, joka on merkittävästi korkeampi kuin muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (64) ja erityisesti Gdanskin lentoasemalla perittävien nettomaksujen taso. |
| --- | --- |

(164)

Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja, jonka käyttäytymistä ohjaavat kannattavuusnäkymät, olisi perustanut kyseistä hanketta koskevaa investointipäätöstä maksujen tasoon, joka on merkittävästi korkeampi kuin muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (64) ja erityisesti Gdanskin lentoasemalla perittävien nettomaksujen taso.

| (165) | Tässä yhteydessä komissio toteaa, että muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (esimerkiksi Gdanskin, Bydgoszczin, Szczecinin ja Lublinin lentoasemilla) perittäviä maksuja vastaava alennettu lentoasemamaksu johtaisi oman pääoman negatiiviseen arvoon. |
| --- | --- |

(165)

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (esimerkiksi Gdanskin, Bydgoszczin, Szczecinin ja Lublinin lentoasemilla) perittäviä maksuja vastaava alennettu lentoasemamaksu johtaisi oman pääoman negatiiviseen arvoon.

| (166) | Komissio on suorittanut useita herkkyyslaskelmia ja toteaa, että vain [...] prosentinkin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) riittää tekemään hankkeesta kannattamattoman, huolimatta merkittävästä päätearvosta. |
| --- | --- |

(166)

Komissio on suorittanut useita herkkyyslaskelmia ja toteaa, että vain [...] prosentinkin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) riittää tekemään hankkeesta kannattamattoman, huolimatta merkittävästä päätearvosta.

| (167) | Lisäherkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. |
| --- | --- |

(167)

Lisäherkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille.

| (168) | Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2011 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin investoinnin päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään, on epävarmaa, saavatko lentoaseman pitäjä ja sen osakkaat infrastruktuurin päätearvon kokonaan tai edes osan siitä. |
| --- | --- |

(168)

Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2011 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin investoinnin päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään, on epävarmaa, saavatko lentoaseman pitäjä ja sen osakkaat infrastruktuurin päätearvon kokonaan tai edes osan siitä.

| (169) | Tämän perusteella komissio katsoo, että vuoden 2011 tutkimus perustuu vuoden 2010 tutkimuksen tavoin epärealistisiin oletuksiin erityisesti lentoliikennettä ja lentoasemamaksuja koskevien ennusteiden osalta. Näin ollen Gdynian ja Kosakowon päätös rahoittaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2011 tutkimuksen perusteella ja päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(169)

Tämän perusteella komissio katsoo, että vuoden 2011 tutkimus perustuu vuoden 2010 tutkimuksen tavoin epärealistisiin oletuksiin erityisesti lentoliikennettä ja lentoasemamaksuja koskevien ennusteiden osalta. Näin ollen Gdynian ja Kosakowon päätös rahoittaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2011 tutkimuksen perusteella ja päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2012 tutkimuksen perusteella

| (170) | Puolan viranomaiset katsovat, että komission olisi arvioitava markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamista ainoastaan vuoden 2012 tutkimuksen perusteella. Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Vuoden 2012 tutkimus osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty rahoitus johtaa osakkeenomistajien oman pääoman positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia) (65). |
| --- | --- |

(170)

Puolan viranomaiset katsovat, että komission olisi arvioitava markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamista ainoastaan vuoden 2012 tutkimuksen perusteella. Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Vuoden 2012 tutkimus osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty rahoitus johtaa osakkeenomistajien oman pääoman positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia) (65).

| (171) | Vuoden 2012 tutkimuksessa verrataan yhtiön oman pääoman arvoa, kun lisäsijoitukset tehdään tilanteessa, jossa uusi lentoasema aloittaa toimintansa (”perusskenaario”), yhtiön oman pääoman arvoon, kun lisäsijoituksia ei tehdä tilanteessa, jossa investointihanke lopetetaan kesäkuusta 2012 alkaen (”vaihtoehtoinen skenaario”) (66). |
| --- | --- |

(171)

Vuoden 2012 tutkimuksessa verrataan yhtiön oman pääoman arvoa, kun lisäsijoitukset tehdään tilanteessa, jossa uusi lentoasema aloittaa toimintansa (”perusskenaario”), yhtiön oman pääoman arvoon, kun lisäsijoituksia ei tehdä tilanteessa, jossa investointihanke lopetetaan kesäkuusta 2012 alkaen (”vaihtoehtoinen skenaario”) (66).

| (172) | Tämän menetelmän soveltamiseen sen arvioimiseksi, sisältyykö sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi valtiontukea, liittyy periaatteellinen virhe, koska siinä ei oteta huomioon kyseiseen lentoasemaan jo investoitua huomattavaa pääomaa. Oikea vaihtoehtoinen skenaario olisi ollut se, ettei hankkeen toteutusta aloitettaisi lainkaan. Komissio toteaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi alun alkaenkaan investoinut hankkeeseen, jos suunnitelmilla rakentaa alueelle uusi siviililentoasema ei näyttäisi olevan realistisia mahdollisuuksia tuottaa investoinnille voittoa. Vuoden 2012 tutkimuksessa määritelty vaihtoehtoinen skenaario on siten vääristynyt aiempien päätösten vuoksi, jotka eivät vastanneet yksityisen sijoittajan toimintaa. Siinä missä aiemmat pääomasijoitukset ovat valtiontukea, koska markkinatalousolosuhteissa toimiva sijoittaja ei olisi toteuttanut niitä, sama pätee myös hankkeen puitteissa myöhemmin toteutettuihin pääomasijoituksiin. |
| --- | --- |

(172)

Tämän menetelmän soveltamiseen sen arvioimiseksi, sisältyykö sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi valtiontukea, liittyy periaatteellinen virhe, koska siinä ei oteta huomioon kyseiseen lentoasemaan jo investoitua huomattavaa pääomaa. Oikea vaihtoehtoinen skenaario olisi ollut se, ettei hankkeen toteutusta aloitettaisi lainkaan. Komissio toteaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi alun alkaenkaan investoinut hankkeeseen, jos suunnitelmilla rakentaa alueelle uusi siviililentoasema ei näyttäisi olevan realistisia mahdollisuuksia tuottaa investoinnille voittoa. Vuoden 2012 tutkimuksessa määritelty vaihtoehtoinen skenaario on siten vääristynyt aiempien päätösten vuoksi, jotka eivät vastanneet yksityisen sijoittajan toimintaa. Siinä missä aiemmat pääomasijoitukset ovat valtiontukea, koska markkinatalousolosuhteissa toimiva sijoittaja ei olisi toteuttanut niitä, sama pätee myös hankkeen puitteissa myöhemmin toteutettuihin pääomasijoituksiin.

| (173) | Komissio huomauttaa, että Puolan viranomaisten toimittaman vuoden 2012 tutkimuksen perusskenaario perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa oletuksena ovat pääomasijoittajille ajanjakson 2012–2030 aikana (eli nopean kasvun aikana) tulevat kassavirrat (67). Arvio tulevista kassavirroista perustuu oletukseen, että lentokenttä aloittaa toimintansa vuonna 2013. Vuoden 2012 tutkimuksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset odottivat, että lentoasema palvelisi noin [...] matkustajaa vuonna 2014 ja laajentaisi asteittain toimintaansa [...] matkustajaan vuonna 2020 ja noin [...] matkustajaan vuonna 2028 (ks. jäljempänä olevassa taulukossa 8 esitettävät matkustajamääräennusteet).

  Taulukko 8


  Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)
















  Oletettu matkustajamäärien kasvu |
| --- | --- |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083,7 |

(173)

Komissio huomauttaa, että Puolan viranomaisten toimittaman vuoden 2012 tutkimuksen perusskenaario perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa oletuksena ovat pääomasijoittajille ajanjakson 2012–2030 aikana (eli nopean kasvun aikana) tulevat kassavirrat (67). Arvio tulevista kassavirroista perustuu oletukseen, että lentokenttä aloittaa toimintansa vuonna 2013. Vuoden 2012 tutkimuksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset odottivat, että lentoasema palvelisi noin [...] matkustajaa vuonna 2014 ja laajentaisi asteittain toimintaansa [...] matkustajaan vuonna 2020 ja noin [...] matkustajaan vuonna 2028 (ks. jäljempänä olevassa taulukossa 8 esitettävät matkustajamääräennusteet).

Taulukko 8

Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)

Oletettu matkustajamäärien kasvu

Vuosi

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083,7

| (174) | Vuoden 2012 tutkimuksen mukaan lentoaseman pitäjän odotetaan kasvavan vuoden 2030 jälkeen jatkuvasti tasaisella [...] prosentin kasvunopeudella. Puolan viranomaiset laskivat lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2030 tämän oletuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(174)

Vuoden 2012 tutkimuksen mukaan lentoaseman pitäjän odotetaan kasvavan vuoden 2030 jälkeen jatkuvasti tasaisella [...] prosentin kasvunopeudella. Puolan viranomaiset laskivat lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2030 tämän oletuksen mukaisesti.

| (175) | Komissio toteaa, että samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa, myös tässä tutkimuksessa Gdynian lentoaseman vastaisten kassavirtojen tärkeimpänä osatekijänä ovat odotetut ilmailutoiminnasta saatavat tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. |
| --- | --- |

(175)

Komissio toteaa, että samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa, myös tässä tutkimuksessa Gdynian lentoaseman vastaisten kassavirtojen tärkeimpänä osatekijänä ovat odotetut ilmailutoiminnasta saatavat tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta.

| (176) | Puolan viranomaiset toteavat odotetusta matkustajamäärien kehityksestä, että lentomatkustajaliikenteen kysyntä kasvaa ajan mittaan sekä Puolan BKT:n odotetun kasvun ja alueen kehityksen myötä. Puolan viranomaiset ovat sen vuoksi sitä mieltä, että liikennemääräennusteet ovat varovaisia ja että todellisuudessa liikenne voi olla ennustettua vilkkaampaa. Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan maaliskuussa 2013 tehdyssä alueen liikenne-ennusteiden päivityksessä ennakoidaan vuoden 2012 tutkimuksessa käytettyjä ennusteita vilkkaampaa liikennettä. |
| --- | --- |

(176)

Puolan viranomaiset toteavat odotetusta matkustajamäärien kehityksestä, että lentomatkustajaliikenteen kysyntä kasvaa ajan mittaan sekä Puolan BKT:n odotetun kasvun ja alueen kehityksen myötä. Puolan viranomaiset ovat sen vuoksi sitä mieltä, että liikennemääräennusteet ovat varovaisia ja että todellisuudessa liikenne voi olla ennustettua vilkkaampaa. Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan maaliskuussa 2013 tehdyssä alueen liikenne-ennusteiden päivityksessä ennakoidaan vuoden 2012 tutkimuksessa käytettyjä ennusteita vilkkaampaa liikennettä.

| (177) | Puolan viranomaisen mukaan liiketoimintasuunnitelmassa ennustetaan, että Gdynian lentoasema käsittelisi alle [...] prosenttia alueen matkustajaliikenteestä. Lisäksi Pommerin kehittyvillä lentoliikennemarkkinoilla on Puolan viranomaisten mukaan tilaa pienelle uudelle lentoasemalle, joka täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

(177)

Puolan viranomaisen mukaan liiketoimintasuunnitelmassa ennustetaan, että Gdynian lentoasema käsittelisi alle [...] prosenttia alueen matkustajaliikenteestä. Lisäksi Pommerin kehittyvillä lentoliikennemarkkinoilla on Puolan viranomaisten mukaan tilaa pienelle uudelle lentoasemalle, joka täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

| (178) | Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä ja tähän liittyvistä tuloista komissio katsoo, että johdanto-osan 136–147 ja 161–165 kappaleessa esitetyt vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2012 tutkimuksen arviointiin. |
| --- | --- |

(178)

Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä ja tähän liittyvistä tuloista komissio katsoo, että johdanto-osan 136–147 ja 161–165 kappaleessa esitetyt vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2012 tutkimuksen arviointiin.

| (179) | Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja asettaisi maksujaan korkeammalle tasolle sen oletuksen perusteella, että Gdanskin lentoaseman perimät maksut nousevat pitkällä aikavälillä. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman hinnastossa ennakoidaan, että alennuksia sovelletaan vuoteen 2028 asti (eli vain kaksi vuotta vuoden 2012 tutkimukseen sisältyvän liiketoimintasuunnitelman ajanjaksoa lyhyemmän ajanjakson ajan). Komissio katsoo tämän perusteella, että vaikka Gdanskin lentoaseman perimät lentoasemamaksut nousisivatkin vuoden 2028 jälkeen, liiketoimintasuunnitelman ajanjaksolle (eli vuoteen 2030 asti) ennustetut keskimääräiset lentoasemamaksut pysyvät korkeampina kuin lähimmän kilpailevan lentoaseman keskimääräiset maksut. |
| --- | --- |

(179)

Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja asettaisi maksujaan korkeammalle tasolle sen oletuksen perusteella, että Gdanskin lentoaseman perimät maksut nousevat pitkällä aikavälillä. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman hinnastossa ennakoidaan, että alennuksia sovelletaan vuoteen 2028 asti (eli vain kaksi vuotta vuoden 2012 tutkimukseen sisältyvän liiketoimintasuunnitelman ajanjaksoa lyhyemmän ajanjakson ajan). Komissio katsoo tämän perusteella, että vaikka Gdanskin lentoaseman perimät lentoasemamaksut nousisivatkin vuoden 2028 jälkeen, liiketoimintasuunnitelman ajanjaksolle (eli vuoteen 2030 asti) ennustetut keskimääräiset lentoasemamaksut pysyvät korkeampina kuin lähimmän kilpailevan lentoaseman keskimääräiset maksut.

| (180) | Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että vuoden 2012 tutkimuksessa otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavaan sotilastoimintaan liittyvät toimintakustannukset. Valtion odotetaan hyvittävän nämä kustannukset. Puolan viranomaiset ovat myös vahvistaneet, ettei kustannusten (sekä toiminta- että investointikustannusten) jakamisesta ole vielä päästy muodolliseen sopimukseen Gdynian lentoaseman ja sotilaskäyttäjän välillä. |
| --- | --- |

(180)

Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että vuoden 2012 tutkimuksessa otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavaan sotilastoimintaan liittyvät toimintakustannukset. Valtion odotetaan hyvittävän nämä kustannukset. Puolan viranomaiset ovat myös vahvistaneet, ettei kustannusten (sekä toiminta- että investointikustannusten) jakamisesta ole vielä päästy muodolliseen sopimukseen Gdynian lentoaseman ja sotilaskäyttäjän välillä.

| (181) | Komissio katsoo, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja perustaisi arviointinsa vain investointipäätöksen tekohetkellä ennakoitavissa oleviin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kustannusten jakamisesta lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa johtuvaa mahdollista kustannusten vähentymistä (sekä vaikutusta lentoaseman kokonaiskustannuksiin ja tuloihin) pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa ei ilmaista määrällisesti niitä kustannusten alennuksia, jotka lentoaseman pitäjä voisi saada tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio katsoo, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja perustaisi arviointinsa vain investointipäätöksen tekohetkellä ennakoitavissa oleviin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kustannusten jakamisesta lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa johtuvaa mahdollista kustannusten vähentymistä (sekä vaikutusta lentoaseman kokonaiskustannuksiin ja tuloihin) pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa ei ilmaista määrällisesti niitä kustannusten alennuksia, jotka lentoaseman pitäjä voisi saada tässä yhteydessä.

| (182) | Samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa, tässäkin tutkimuksessa hankkeen diskontattu kokonaiskassavirta ajanjaksolta 2012–2030 on negatiivinen, kuten kaaviossa 4 esitetään. Lentoasema alkaa tuottaa positiivisia kassavirtoja vasta vuonna 2020, mutta pitkä investointiaika merkitsee sitä, että kumulatiivinen diskontattu kassavirta pysyisi negatiivisena ennustejakson ajan.

  Kaavio 4


  Kumulatiivinen diskontattu kassavirta (zlotyina) vuoden 2012 tutkimuksen mukaan (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

  [...] |
| --- | --- |

(182)

Samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa, tässäkin tutkimuksessa hankkeen diskontattu kokonaiskassavirta ajanjaksolta 2012–2030 on negatiivinen, kuten kaaviossa 4 esitetään. Lentoasema alkaa tuottaa positiivisia kassavirtoja vasta vuonna 2020, mutta pitkä investointiaika merkitsee sitä, että kumulatiivinen diskontattu kassavirta pysyisi negatiivisena ennustejakson ajan.

Kaavio 4

Kumulatiivinen diskontattu kassavirta (zlotyina) vuoden 2012 tutkimuksen mukaan (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien)

[...]

| (183) | Näin ollen komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimusta ei voida pitää oikeana testinä sen arvioimiseksi, oliko Gdynian ja Kosakowon päätös rahoittaa Gdynian lentoaseman muuttaminen siviililentoasemaksi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vuoden 2012 tutkimuksen toteutusajankohtana osakkaat olivat jo tehneet investointipäätöksensä. Komissio katsoo myös, ettei vuoden 2012 tutkimuksen jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia voida pitää itsenäisinä, erikseen tehtyinä investointipäätöksinä, koska sijoitukset koskevat samaa investointihanketta, jota julkiset osakkaat alkoivat toteuttaa viimeistään vuonna 2010, ja vuoden 2012 tutkimuksessa käsitellään ainoastaan alkuperäisen hankkeen mukautuksia tai muutoksia. |
| --- | --- |

(183)

Näin ollen komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimusta ei voida pitää oikeana testinä sen arvioimiseksi, oliko Gdynian ja Kosakowon päätös rahoittaa Gdynian lentoaseman muuttaminen siviililentoasemaksi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vuoden 2012 tutkimuksen toteutusajankohtana osakkaat olivat jo tehneet investointipäätöksensä. Komissio katsoo myös, ettei vuoden 2012 tutkimuksen jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia voida pitää itsenäisinä, erikseen tehtyinä investointipäätöksinä, koska sijoitukset koskevat samaa investointihanketta, jota julkiset osakkaat alkoivat toteuttaa viimeistään vuonna 2010, ja vuoden 2012 tutkimuksessa käsitellään ainoastaan alkuperäisen hankkeen mukautuksia tai muutoksia.

Marraskuussa 2013 tehty päivitys

| (184) | Komissio katsoo myös, ettei investointisuunnitelmaan tehtyjä muutoksia, joilla pyritään saamaan lisätuloja lentoaseman (eikä ulkopuolisen toimijan) harjoittaman polttoainemyynnin ja tarjoamien suunnistuspalvelujen avulla, pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että nämä mahdolliset lisätulonlähteet eivät sisältyneet Gdynian lentoasemaa koskeviin vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimuksiin, koska julkiset osakkaat ja yhtiö eivät kumpikaan olleet tutkimusten tekoajankohtana varmoja siitä, että ne saisivat palvelujen tarjoamiseen tarvittavat toimiluvat ja muut luvat, eivätkä sen vuoksi ottaneet näitä tuloja huomioon omissa ennusteissaan (edes optimistisena skenaariona). Koska tarvittavien toimilupien ja muiden lupien saaminen ei ollut tutkimusten tekoajankohtana todennäköistä, komissio ei voi ottaa niitä huomioon jälkikäteen. |
| --- | --- |

(184)

Komissio katsoo myös, ettei investointisuunnitelmaan tehtyjä muutoksia, joilla pyritään saamaan lisätuloja lentoaseman (eikä ulkopuolisen toimijan) harjoittaman polttoainemyynnin ja tarjoamien suunnistuspalvelujen avulla, pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että nämä mahdolliset lisätulonlähteet eivät sisältyneet Gdynian lentoasemaa koskeviin vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimuksiin, koska julkiset osakkaat ja yhtiö eivät kumpikaan olleet tutkimusten tekoajankohtana varmoja siitä, että ne saisivat palvelujen tarjoamiseen tarvittavat toimiluvat ja muut luvat, eivätkä sen vuoksi ottaneet näitä tuloja huomioon omissa ennusteissaan (edes optimistisena skenaariona). Koska tarvittavien toimilupien ja muiden lupien saaminen ei ollut tutkimusten tekoajankohtana todennäköistä, komissio ei voi ottaa niitä huomioon jälkikäteen.

Päätelmä

| (185) | Gdynian ja Kosakowon lentoaseman pitäjälle myöntämä julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista. Näin ollen käsiteltävänä oleva toimenpide aiheuttaa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(185)

Gdynian ja Kosakowon lentoaseman pitäjälle myöntämä julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista. Näin ollen käsiteltävänä oleva toimenpide aiheuttaa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

5.1.4   Tuen valikoivuus

| (186) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että pääomasijoitukset koskevat ainoastaan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiötä. Näin ollen toimenpiteet ovat valikoivia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(186)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että pääomasijoitukset koskevat ainoastaan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiötä. Näin ollen toimenpiteet ovat valikoivia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

5.1.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (187) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa sisämarkkinoilla muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan (68). Käsiteltävänä olevan toimenpiteen aiheuttama taloudellinen etu vahvistaa lentoaseman pitäjän taloudellista asemaa, koska lentoaseman pitäjä pystyy aloittamaan liiketoimintansa ilman, että sen tarvitsee huolehtia siihen olennaisena osana liittyvistä investointi- ja toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

(187)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa sisämarkkinoilla muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan (68). Käsiteltävänä olevan toimenpiteen aiheuttama taloudellinen etu vahvistaa lentoaseman pitäjän taloudellista asemaa, koska lentoaseman pitäjä pystyy aloittamaan liiketoimintansa ilman, että sen tarvitsee huolehtia siihen olennaisena osana liittyvistä investointi- ja toimintakustannuksista.

| (188) | Kuten 5.1.1 jaksossa todettiin, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua on toisaalta lentoasemien välillä, kun ne pyrkivät houkuttelemaan lentoyhtiöitä ja vastaavaa lentoliikennettä (matkustajia ja rahtitavaraa), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman hallinnoinnista. Lisäksi komissio korostaa, että eri vaikutusalueilla ja eri jäsenvaltioissa sijaitsevat lentoasemat saattavat kilpailla keskenään houkutellessaan lentoyhtiöitä erityisesti halpalentoyhtiöiden osalta. Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema käsittelee noin [...] 000 matkustajaa vuoteen 2020 asti ja jopa miljoona matkustajaa vuonna 2030. |
| --- | --- |

(188)

Kuten 5.1.1 jaksossa todettiin, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua on toisaalta lentoasemien välillä, kun ne pyrkivät houkuttelemaan lentoyhtiöitä ja vastaavaa lentoliikennettä (matkustajia ja rahtitavaraa), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman hallinnoinnista. Lisäksi komissio korostaa, että eri vaikutusalueilla ja eri jäsenvaltioissa sijaitsevat lentoasemat saattavat kilpailla keskenään houkutellessaan lentoyhtiöitä erityisesti halpalentoyhtiöiden osalta. Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema käsittelee noin [...] 000 matkustajaa vuoteen 2020 asti ja jopa miljoona matkustajaa vuonna 2030.

| (189) | Kuten vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 40 kohdassa muistutetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on sovellettava myös pieniin lentoasemiin, koska ne kilpailevat muiden pienten lentoasemien kanssa ennen muuta tilauslennoista ja halpalentoyhtiöiden toteuttamista lennoista. Komissio katsoo, että tämä voi vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(189)

Kuten vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 40 kohdassa muistutetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on sovellettava myös pieniin lentoasemiin, koska ne kilpailevat muiden pienten lentoasemien kanssa ennen muuta tilauslennoista ja halpalentoyhtiöiden toteuttamista lennoista. Komissio katsoo, että tämä voi vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (190) | Johdanto-osan 187–189 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla voidaan todeta, että Gdynian lentoaseman pitäjälle aiheutuva taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa kilpailijoihin verrattuna lentoasemapalvelujen tarjoajien keskuudessa unionin markkinoilla. Näin ollen tarkastelun kohteena oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(190)

Johdanto-osan 187–189 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla voidaan todeta, että Gdynian lentoaseman pitäjälle aiheutuva taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa kilpailijoihin verrattuna lentoasemapalvelujen tarjoajien keskuudessa unionin markkinoilla. Näin ollen tarkastelun kohteena oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.6   Päätelmä

| (191) | Johdanto-osan 101–190 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön tehdyt pääomasijoitukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska rahoitus oli jo asetettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön käyttöön, komissio katsoo lisäksi, etteivät Puolan viranomaiset ole noudattaneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa asetettua kieltoa (69). |
| --- | --- |

(191)

Johdanto-osan 101–190 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön tehdyt pääomasijoitukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska rahoitus oli jo asetettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön käyttöön, komissio katsoo lisäksi, etteivät Puolan viranomaiset ole noudattaneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa asetettua kieltoa (69).

5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (192) | Komissio on tutkinut, voidaanko käsiteltävänä olevan tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Kuten edellä kuvataan, tuki koostuu Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamiseen liittyvien investointikustannusten ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden (vuoden 2019 loppuun asti sekä vuoden 2010 että vuoden 2012 tutkimuksen mukaan) rahoittamisesta. |
| --- | --- |

(192)

Komissio on tutkinut, voidaanko käsiteltävänä olevan tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Kuten edellä kuvataan, tuki koostuu Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamiseen liittyvien investointikustannusten ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden (vuoden 2019 loppuun asti sekä vuoden 2010 että vuoden 2012 tutkimuksen mukaan) rahoittamisesta.

5.2.1   Vuosien 2005 ja 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltaminen

| (193) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(193)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (194) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat ja 31 päivänä maaliskuuta 2014 annetut suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (70), jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, tarjoavat kehyksen sen arvioimiseksi, voidaanko lentoaseman pitäjille myönnettävä tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(194)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat ja 31 päivänä maaliskuuta 2014 annetut suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (70), jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, tarjoavat kehyksen sen arvioimiseksi, voidaanko lentoaseman pitäjille myönnettävä tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (195) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komission ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (71) sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen. Jos sisämarkkinoille soveltumaton investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa edellä esitetyn perusteella niitä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia periaatteita, jotka olivat voimassa silloin kun investointituki myönnettiin. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoja (72). |
| --- | --- |

(195)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komission ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (71) sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen. Jos sisämarkkinoille soveltumaton investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa edellä esitetyn perusteella niitä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia periaatteita, jotka olivat voimassa silloin kun investointituki myönnettiin. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoja (72).

| (196) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa sellaisiin käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 (73). |
| --- | --- |

(196)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa sellaisiin käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 (73).

| (197) | Pääomasijoitukset ovat sääntöjenvastaista valtiontukea, joka on myönnetty Gdynia-Kosakowon lentoasemalle ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 (ks. johdanto-osan 191 kappale). |
| --- | --- |

(197)

Pääomasijoitukset ovat sääntöjenvastaista valtiontukea, joka on myönnetty Gdynia-Kosakowon lentoasemalle ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 (ks. johdanto-osan 191 kappale).

5.2.2   Investointi- ja toimintatuen erottelu

| (198) | Johdanto-osan 196–197 kappaleessa tarkoitettujen, vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen säännösten mukaan komission on määriteltävä, onko käsiteltävänä oleva toimenpide sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea. |
| --- | --- |

(198)

Johdanto-osan 196–197 kappaleessa tarkoitettujen, vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen säännösten mukaan komission on määriteltävä, onko käsiteltävänä oleva toimenpide sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea.

| (199) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 18 alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti pääomakustannusten rahoitusvajeen kattamiseen. |
| --- | --- |

(199)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 18 alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti pääomakustannusten rahoitusvajeen kattamiseen.

| (200) | Toimintatuella puolestaan tarkoitetaan tukea, jolla katetaan lentoaseman tulojen ja toimintakustannusten välinen rahoitusvaje eli lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia ”kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (74). |
| --- | --- |

(200)

Toimintatuella puolestaan tarkoitetaan tukea, jolla katetaan lentoaseman tulojen ja toimintakustannusten välinen rahoitusvaje eli lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia ”kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (74).

| (201) | Näiden määritelmien perusteella Gdynia-Kosakowon lentoasemalle myönnettyä valtiontukea on pidettävä investointitukena siltä osin kuin se oli tarkoitettu kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen. Investointitukea on myös se osa vuotuisista pääomasijoituksista, joka kattaa lentoaseman pitäjän ne tappiot, joita ei ole vielä sisällytetty EBITDAan (eli kiinteän käyttöpääoman vuotuinen arvonalennus, rahoituskustannukset yms.), pois lukien johdanto-osan 102–107 kappaleessa määritellyt yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot. |
| --- | --- |

(201)

Näiden määritelmien perusteella Gdynia-Kosakowon lentoasemalle myönnettyä valtiontukea on pidettävä investointitukena siltä osin kuin se oli tarkoitettu kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen. Investointitukea on myös se osa vuotuisista pääomasijoituksista, joka kattaa lentoaseman pitäjän ne tappiot, joita ei ole vielä sisällytetty EBITDAan (eli kiinteän käyttöpääoman vuotuinen arvonalennus, rahoituskustannukset yms.), pois lukien johdanto-osan 102–107 kappaleessa määritellyt yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot.

| (202) | Sen sijaan se osa vuotuisista pääomasijoituksista, jolla on katettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön vuotuiset toimintatappiot (75), pois lukien ne EBITDAan sisällytetyt kustannukset, joiden katsotaan kuuluvan johdanto-osan 102–107 kappaleessa määriteltyihin yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviin menoihin, ovat lentoaseman pitäjälle myönnettyä toimintatukea. |
| --- | --- |

(202)

Sen sijaan se osa vuotuisista pääomasijoituksista, jolla on katettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön vuotuiset toimintatappiot (75), pois lukien ne EBITDAan sisällytetyt kustannukset, joiden katsotaan kuuluvan johdanto-osan 102–107 kappaleessa määriteltyihin yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviin menoihin, ovat lentoaseman pitäjälle myönnettyä toimintatukea.

5.2.3   Investointituki

| (203) | Lentoasemien infrastruktuurin rahoitukseen myönnettävä valtiontuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, jos se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut edellytykset:






  i) | infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(203)

Lentoasemien infrastruktuurin rahoitukseen myönnettävä valtiontuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, jos se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut edellytykset:

i)

infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| ii) | infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| iii) | infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| iv) | kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja |
| --- | --- |

iv)

kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja

| v) | tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

v)

tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (204) | Jotta lentoasemille myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä, samoin kuin kaikilla muillakin valtiontukitoimenpiteillä, olisi lisäksi oltava kannustava vaikutus ja sen olisi oltava tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään. |
| --- | --- |

(204)

Jotta lentoasemille myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä, samoin kuin kaikilla muillakin valtiontukitoimenpiteillä, olisi lisäksi oltava kannustava vaikutus ja sen olisi oltava tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään.

| (205) | Puolan viranomaiset ovat sitä mieltä, että Gdynian lentoaseman muutoshankkeen julkinen rahoitus täyttää kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa investointituelle vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(205)

Puolan viranomaiset ovat sitä mieltä, että Gdynian lentoaseman muutoshankkeen julkinen rahoitus täyttää kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa investointituelle vahvistetut perusteet.

i)   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (206) | Komissio toteaa, että vain 25 kilometrin päässä suunnitellusta uudesta lentoasemasta sijaitseva Gdanskin lentoasema palvelee jo tehokkaasti Pommerin aluetta. |
| --- | --- |

(206)

Komissio toteaa, että vain 25 kilometrin päässä suunnitellusta uudesta lentoasemasta sijaitseva Gdanskin lentoasema palvelee jo tehokkaasti Pommerin aluetta.

| (207) | Gdanskin lentoasema sijaitsee kolmen kaupungin alueen kehätien vieressä, joka on osa Gdynian, Sopotin ja Gdanskin ohittavaa S6-moottoriliikennetietä ja tarjoaa valtaosalle Pommerin asukkaista hyvät yhteydet lentoasemalle. Uuden lentoaseman rakentaminen ei parantaisi huomattavasti edes Gdynian asukkaiden liikenneyhteyksiä, koska sekä Gdynian että Gdanskin lentoasemat sijaitsevan noin 20–25 minuutin automatkan päässä Gdynian keskustasta. |
| --- | --- |

(207)

Gdanskin lentoasema sijaitsee kolmen kaupungin alueen kehätien vieressä, joka on osa Gdynian, Sopotin ja Gdanskin ohittavaa S6-moottoriliikennetietä ja tarjoaa valtaosalle Pommerin asukkaista hyvät yhteydet lentoasemalle. Uuden lentoaseman rakentaminen ei parantaisi huomattavasti edes Gdynian asukkaiden liikenneyhteyksiä, koska sekä Gdynian että Gdanskin lentoasemat sijaitsevan noin 20–25 minuutin automatkan päässä Gdynian keskustasta.

| (208) | Komissio huomauttaa myös, että parhaillaan rakennettavan, unionin rakennerahastoista rahoitettavan kolmen kaupungin alueen ratayhteyden (Trójmiejska Kolej Metropolitalna) ansiosta sekä Gdanskin että Gdynian asukkaat voivat tulevaisuudessa matkustaa kotikaupunkinsa keskustasta suoraan Gdanskin lentoasemalle noin 25 minuutissa. Rakennettava ratayhteys tarjoaa myös Pommerin muiden alueiden asukkaille suoran tai välillisen ratayhteyden Gdanskin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(208)

Komissio huomauttaa myös, että parhaillaan rakennettavan, unionin rakennerahastoista rahoitettavan kolmen kaupungin alueen ratayhteyden (Trójmiejska Kolej Metropolitalna) ansiosta sekä Gdanskin että Gdynian asukkaat voivat tulevaisuudessa matkustaa kotikaupunkinsa keskustasta suoraan Gdanskin lentoasemalle noin 25 minuutissa. Rakennettava ratayhteys tarjoaa myös Pommerin muiden alueiden asukkaille suoran tai välillisen ratayhteyden Gdanskin lentoasemalle.

| (209) | Komissio huomauttaa myös, että Gdanskin lentoaseman nykyinen kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun taas todelliset matkustajamäärät vuosina 2010–2013 olivat seuraavat: vuonna 2010 – 2,2 miljoonaa, vuonna 2011 – 2,5 miljoonaa, vuonna 2012 – 2,9 miljoonaa, vuonna 2013 – 2,8 miljoonaa. Lisäksi komissio toteaa, että Gdanskin lentoasemaa laajennetaan parhaillaan käsittelemään 7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Investoinnin on määrä valmistua vuonna 2015. |
| --- | --- |

(209)

Komissio huomauttaa myös, että Gdanskin lentoaseman nykyinen kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun taas todelliset matkustajamäärät vuosina 2010–2013 olivat seuraavat: vuonna 2010 – 2,2 miljoonaa, vuonna 2011 – 2,5 miljoonaa, vuonna 2012 – 2,9 miljoonaa, vuonna 2013 – 2,8 miljoonaa. Lisäksi komissio toteaa, että Gdanskin lentoasemaa laajennetaan parhaillaan käsittelemään 7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Investoinnin on määrä valmistua vuonna 2015.

| (210) | Lisäksi Puolan viranomaisten toimittaman, vuoden 2012 tutkimuspäivityksen laatimiseen käytetyn Pommeria koskevan liikenne-ennusteen mukaan alueen kokonaiskysyntä on [...] matkustajaa vuodessa [...].

  Taulukko 9


  Pommerin liikennemääräennusteet (miljoonaa matkustajaa)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 7,7 |

(210)

Lisäksi Puolan viranomaisten toimittaman, vuoden 2012 tutkimuspäivityksen laatimiseen käytetyn Pommeria koskevan liikenne-ennusteen mukaan alueen kokonaiskysyntä on [...] matkustajaa vuodessa [...].

Taulukko 9

Pommerin liikennemääräennusteet (miljoonaa matkustajaa)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (211) | Komissio huomauttaa myös, että Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmassa varaudutaan lentoaseman lisälaajennukseen, jonka ansiosta lentoasema pystyisi käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Tulevaisuudessa saatetaan siis tehdä päätös laajentaa Gdanskin lentoaseman kapasiteettia yli 7 miljoonaan matkustajaan liikenteen kehityksestä riippuen. |
| --- | --- |

(211)

Komissio huomauttaa myös, että Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmassa varaudutaan lentoaseman lisälaajennukseen, jonka ansiosta lentoasema pystyisi käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Tulevaisuudessa saatetaan siis tehdä päätös laajentaa Gdanskin lentoaseman kapasiteettia yli 7 miljoonaan matkustajaan liikenteen kehityksestä riippuen.

| (212) | Puolan viranomaisten mukaan (maaliskuussa 2013 laadittu) päivitetty ennuste osoittaa, että vaikutusalueen kysynnän odotetaan olevan vuoden 2012 liikennemääräennusteita suurempaa. Muutettujen ennusteiden mukaan vaikutusalueen kysyntä on noin 9 miljoonaa matkustajaa vuonna 2030. Tämäkin ennuste osoittaa kuitenkin, että Gdanskin lentoasema pystyisi tyydyttämään alueen kysynnän yksin ilman lisäinvestointeja ainakin vuoteen 2025 asti (johdanto-osan 63 kappaleessa kuvailtujen tarkistettujen liikennemääräennusteiden perusteella). |
| --- | --- |

(212)

Puolan viranomaisten mukaan (maaliskuussa 2013 laadittu) päivitetty ennuste osoittaa, että vaikutusalueen kysynnän odotetaan olevan vuoden 2012 liikennemääräennusteita suurempaa. Muutettujen ennusteiden mukaan vaikutusalueen kysyntä on noin 9 miljoonaa matkustajaa vuonna 2030. Tämäkin ennuste osoittaa kuitenkin, että Gdanskin lentoasema pystyisi tyydyttämään alueen kysynnän yksin ilman lisäinvestointeja ainakin vuoteen 2025 asti (johdanto-osan 63 kappaleessa kuvailtujen tarkistettujen liikennemääräennusteiden perusteella).

| (213) | Lisäksi Gdanskin lentoaseman nykyinen kiitotiekapasiteetti on Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 40–44 nousua/laskua tunnissa, kun taas käyttö on nykyisin keskimäärin 4,7 nousua/laskua tunnissa. |
| --- | --- |

(213)

Lisäksi Gdanskin lentoaseman nykyinen kiitotiekapasiteetti on Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 40–44 nousua/laskua tunnissa, kun taas käyttö on nykyisin keskimäärin 4,7 nousua/laskua tunnissa.

| (214) | Komissio huomauttaa Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (ks. edellä johdanto-osan 209–213 kappale), että Gdanskin lentoasema käyttää tulevina vuosina vain noin 50–60 prosenttia kapasiteetistaan. Gdanskin lentoasema pystyy siis pitkään tyydyttämään sekä lentoyhtiöiden että matkustajien aiheuttaman kysynnän, vaikka matkustajamäärät kasvaisivatkin Pommerissa nopeasti. |
| --- | --- |

(214)

Komissio huomauttaa Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (ks. edellä johdanto-osan 209–213 kappale), että Gdanskin lentoasema käyttää tulevina vuosina vain noin 50–60 prosenttia kapasiteetistaan. Gdanskin lentoasema pystyy siis pitkään tyydyttämään sekä lentoyhtiöiden että matkustajien aiheuttaman kysynnän, vaikka matkustajamäärät kasvaisivatkin Pommerissa nopeasti.

| (215) | Komissio huomauttaa lisäksi, että Gdanskin lentoasema tarjoaa yhteyksiä yli 40 kansalliseen ja kansainväliseen kohteeseen (sekä kahden paikkakunnan välisiä yhteyksiä että yhteyksiä keskuslentoasemiin, kuten Frankfurtiin, Müncheniin, Varsovaan ja Kööpenhaminaan). |
| --- | --- |

(215)

Komissio huomauttaa lisäksi, että Gdanskin lentoasema tarjoaa yhteyksiä yli 40 kansalliseen ja kansainväliseen kohteeseen (sekä kahden paikkakunnan välisiä yhteyksiä että yhteyksiä keskuslentoasemiin, kuten Frankfurtiin, Müncheniin, Varsovaan ja Kööpenhaminaan).

| (216) | Kuten johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, Puolan viranomaiset esittävät toisaalta, että Gdanskin lentoaseman mahdollisuudet laajentaa kapasiteettiaan ovat rajalliset kaavoitukseen ja ympäristöön liittyvistä syistä. Toisaalta Puolan viranomaiset esittävät myös, ettei Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiselle ole mitään rajoitteita. Koska kapasiteetin laajentamisen rajoitteita koskevat lausumat ovat keskenään ristiriitaisia eikä niiden tueksi esitetä mitään todisteita, komissio katsoo, ettei se voi perustaa arviointiaan niiden varaan. |
| --- | --- |

(216)

Kuten johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, Puolan viranomaiset esittävät toisaalta, että Gdanskin lentoaseman mahdollisuudet laajentaa kapasiteettiaan ovat rajalliset kaavoitukseen ja ympäristöön liittyvistä syistä. Toisaalta Puolan viranomaiset esittävät myös, ettei Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiselle ole mitään rajoitteita. Koska kapasiteetin laajentamisen rajoitteita koskevat lausumat ovat keskenään ristiriitaisia eikä niiden tueksi esitetä mitään todisteita, komissio katsoo, ettei se voi perustaa arviointiaan niiden varaan.

| (217) | Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoaseman ylimääräinen kapasiteetti, jota ei käytetä täysin vielä pitkän aikavälin kuluessakaan, ja suunnitelmat laajentaa tarvittaessa lentoaseman kapasiteettia pitkällä aikavälillä entisestään, komissio katsoo, ettei toisen lentoaseman perustaminen Pommeriin edistäisi alueen kehitystä. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteydet Pommerin alueelle ovat jo hyvät Gdanskin lentoaseman ansiosta ja ettei uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle. |
| --- | --- |

(217)

Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoaseman ylimääräinen kapasiteetti, jota ei käytetä täysin vielä pitkän aikavälin kuluessakaan, ja suunnitelmat laajentaa tarvittaessa lentoaseman kapasiteettia pitkällä aikavälillä entisestään, komissio katsoo, ettei toisen lentoaseman perustaminen Pommeriin edistäisi alueen kehitystä. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteydet Pommerin alueelle ovat jo hyvät Gdanskin lentoaseman ansiosta ja ettei uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle.

| (218) | Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintamalli viittaa siihen, että lentoasema kilpailisi matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa halpalentojen, tilauslentojen ja yleisilmailun markkinoilla. Lisäksi uuden lentoaseman perustamisella varalentoasemaksi ei voida perustella Gdynian lentoaseman investoinnin laajuutta. |
| --- | --- |

(218)

Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintamalli viittaa siihen, että lentoasema kilpailisi matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa halpalentojen, tilauslentojen ja yleisilmailun markkinoilla. Lisäksi uuden lentoaseman perustamisella varalentoasemaksi ei voida perustella Gdynian lentoaseman investoinnin laajuutta.

| (219) | Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan, Puolan viranomaiset viittaavat vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, jossa niiden mukaan todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata Pommerin väestön tarpeisiin. |
| --- | --- |

(219)

Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan, Puolan viranomaiset viittaavat vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, jossa niiden mukaan todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata Pommerin väestön tarpeisiin.

| (220) | Komissio katsoo kuitenkin, että vuosia 2007–2020 koskevassa Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiassa on esitetty ainoastaan potentiaaliset strategiset suuntaviivat, joiden mukaan alueen liikennettä voidaan kehittää tai olisi kehitettävä. Gdynian lentoasemaa koskevat päätelmät ovat hyvin yleisluontoisia. Kyseisessä asiakirjassa ei myöskään määritellä mitään täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että Gdynian lentoasemaa käytettäisiin siviili-ilmailun tarkoituksiin. Siinä ei myöskään esitetä tätä koskevia velvoitteita. Päinvastoin. Asiakirjassa korostetaan, että Gdynia-Kosakowon tai Słupsk-Redzikowon lentoasemien kaupallisen toiminnan kehittämissuunnitelmissa on keskityttävä ennen muuta taloudellisesti kannattavaan ja nykyiset tarpeet täyttävään kapasiteettiin ja rahdinkäsittelymahdollisuuteen siellä missä se on kannattavaa. |
| --- | --- |

(220)

Komissio katsoo kuitenkin, että vuosia 2007–2020 koskevassa Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiassa on esitetty ainoastaan potentiaaliset strategiset suuntaviivat, joiden mukaan alueen liikennettä voidaan kehittää tai olisi kehitettävä. Gdynian lentoasemaa koskevat päätelmät ovat hyvin yleisluontoisia. Kyseisessä asiakirjassa ei myöskään määritellä mitään täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että Gdynian lentoasemaa käytettäisiin siviili-ilmailun tarkoituksiin. Siinä ei myöskään esitetä tätä koskevia velvoitteita. Päinvastoin. Asiakirjassa korostetaan, että Gdynia-Kosakowon tai Słupsk-Redzikowon lentoasemien kaupallisen toiminnan kehittämissuunnitelmissa on keskityttävä ennen muuta taloudellisesti kannattavaan ja nykyiset tarpeet täyttävään kapasiteettiin ja rahdinkäsittelymahdollisuuteen siellä missä se on kannattavaa.

| (221) | Myös puolustusministeriön, liikenneministeriön ja Gdanskin lentoaseman edustajien sekä useiden alueellisten viranomaisten 29 päivänä huhtikuuta 2005 allekirjoittama aiesopimus (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 21 kappale) on hyvin yleisluontoinen ja sisältää ainoastaan suunnitelmia Kosakowon lentoaseman käyttämisestä siviili-ilmailun tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(221)

Myös puolustusministeriön, liikenneministeriön ja Gdanskin lentoaseman edustajien sekä useiden alueellisten viranomaisten 29 päivänä huhtikuuta 2005 allekirjoittama aiesopimus (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 21 kappale) on hyvin yleisluontoinen ja sisältää ainoastaan suunnitelmia Kosakowon lentoaseman käyttämisestä siviili-ilmailun tarkoituksiin.

| (222) | Komissio toteaa lisäksi, että Pommerin voivodikunnan aluejohtaja sekä Gdanskin ja Sopotin (alueen kolmesta kaupungista suurimmat ja Gdanskin lentoaseman osakkaat) kaupunginjohtajat antoivat päätöksen 2014/883/EU antamisen jälkeen kirjallisen lausunnon, jossa he ilmoittivat, että allekirjoittaessaan aiesopimuksen 29 päivänä huhtikuuta 2005 heillä ei ollut tarkoituksena aloittaa uuden lentoaseman rakentamista Gdyniaan. Lausunnon mukaan aiesopimus allekirjoitettiin vain jotta olisi voitu varmistaa olemassa olevan sotilaslentoaseman infrastruktuurin hyödyntäminen Gdanskin lentoaseman kanssa tulevaisuudessa tehtävän yhteistyön puitteissa. Siinä tapauksessa Gdynian lentoasemaa olisi voitu käyttää ainoastaan yleisilmailun alalla. |
| --- | --- |

(222)

Komissio toteaa lisäksi, että Pommerin voivodikunnan aluejohtaja sekä Gdanskin ja Sopotin (alueen kolmesta kaupungista suurimmat ja Gdanskin lentoaseman osakkaat) kaupunginjohtajat antoivat päätöksen 2014/883/EU antamisen jälkeen kirjallisen lausunnon, jossa he ilmoittivat, että allekirjoittaessaan aiesopimuksen 29 päivänä huhtikuuta 2005 heillä ei ollut tarkoituksena aloittaa uuden lentoaseman rakentamista Gdyniaan. Lausunnon mukaan aiesopimus allekirjoitettiin vain jotta olisi voitu varmistaa olemassa olevan sotilaslentoaseman infrastruktuurin hyödyntäminen Gdanskin lentoaseman kanssa tulevaisuudessa tehtävän yhteistyön puitteissa. Siinä tapauksessa Gdynian lentoasemaa olisi voitu käyttää ainoastaan yleisilmailun alalla.

| (223) | Paikallisviranomaiset korostivat lisäksi, että päätös lentoaseman perustamisesta Gdyniaan oli Gdynian ja Kosakowon itsenäinen päätös, jonka ne tekivät siitä huolimatta, että niille oli moneen kertaan ilmoitettu, ettei tällainen investointi ollut taloudellisesti kannattava. |
| --- | --- |

(223)

Paikallisviranomaiset korostivat lisäksi, että päätös lentoaseman perustamisesta Gdyniaan oli Gdynian ja Kosakowon itsenäinen päätös, jonka ne tekivät siitä huolimatta, että niille oli moneen kertaan ilmoitettu, ettei tällainen investointi ollut taloudellisesti kannattava.

| (224) | Puolan viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että Gdanskin lentoaseman osakkaat (mm. Gdynia) olivat 30 päivänä heinäkuuta 2013 (eli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen) päättäneet perustaa työryhmän, jonka tehtävänä oli analysoida Gdynian ja Gdanskin lentoasemien mahdollista yhteistyötä koskevia vaihtoehtoja. Gdynian kaupunginjohtaja ilmoitti 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (joka toimitettiin komissiolle 4 päivänä marraskuuta 2013), että työryhmä suositti Gdanskin lentoaseman osakkaille Pommerissa sijaitsevien kahden lentoaseman yhdistämistä (siten, että Gdynian lentoasema yhdistettäisiin Gdanskin lentoasemaan). Lisäksi kaupunginjohtaja ilmoitti, että yhdistymiseen liittyvien yksityiskohtien tarkastelu oli vielä kesken. |
| --- | --- |

(224)

Puolan viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että Gdanskin lentoaseman osakkaat (mm. Gdynia) olivat 30 päivänä heinäkuuta 2013 (eli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen) päättäneet perustaa työryhmän, jonka tehtävänä oli analysoida Gdynian ja Gdanskin lentoasemien mahdollista yhteistyötä koskevia vaihtoehtoja. Gdynian kaupunginjohtaja ilmoitti 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (joka toimitettiin komissiolle 4 päivänä marraskuuta 2013), että työryhmä suositti Gdanskin lentoaseman osakkaille Pommerissa sijaitsevien kahden lentoaseman yhdistämistä (siten, että Gdynian lentoasema yhdistettäisiin Gdanskin lentoasemaan). Lisäksi kaupunginjohtaja ilmoitti, että yhdistymiseen liittyvien yksityiskohtien tarkastelu oli vielä kesken.

| (225) | Komission näkemyksen mukaan työryhmän perustaminen oli vain reaktio muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen, eikä sitä voida pitää osoituksena alueellisen liikennestrategian toteuttamisesta. Lisäksi on syytä mainita, ettei komissiolle ole ilmoitettu mistään aiemmista eikä myöhemmistä toimista, jotka koskisivat näiden Pommerissa sijaitsevien kahden lentoaseman yhteistyötä, Komissio huomauttaa myös, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemien yhteistyö erityisen keskuksen puitteissa ei poistaisi infrastruktuurin päällekkäisyyttä, jota ei voida perustella liikennetarpeisiin liittyvin tosiseikoin. |
| --- | --- |

(225)

Komission näkemyksen mukaan työryhmän perustaminen oli vain reaktio muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen, eikä sitä voida pitää osoituksena alueellisen liikennestrategian toteuttamisesta. Lisäksi on syytä mainita, ettei komissiolle ole ilmoitettu mistään aiemmista eikä myöhemmistä toimista, jotka koskisivat näiden Pommerissa sijaitsevien kahden lentoaseman yhteistyötä, Komissio huomauttaa myös, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemien yhteistyö erityisen keskuksen puitteissa ei poistaisi infrastruktuurin päällekkäisyyttä, jota ei voida perustella liikennetarpeisiin liittyvin tosiseikoin.

| (226) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman investointi johtaa alueella infrastruktuurin päällekkäisyyteen, mikä ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman investointi johtaa alueella infrastruktuurin päällekkäisyyteen, mikä ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta.

ii)   Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta

| (227) | Kuten johdanto-osan 206–226 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että Gdanskin lentoasema palvelee nykyisin ja vastaisuudessa Gdynian lentoaseman vaikutusaluetta tehokkaasti. Lisäksi molemmilla lentoasemilla on samanlainen toimintamalli ja ne keskittyvät pääasiassa halpa- ja tilauslentoihin. |
| --- | --- |

(227)

Kuten johdanto-osan 206–226 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että Gdanskin lentoasema palvelee nykyisin ja vastaisuudessa Gdynian lentoaseman vaikutusaluetta tehokkaasti. Lisäksi molemmilla lentoasemilla on samanlainen toimintamalli ja ne keskittyvät pääasiassa halpa- ja tilauslentoihin.

| (228) | Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio katsoo, ettei infrastruktuurin voida katsoa olevan tarpeen eikä oikeasuhteinen yleishyödyllisen tavoitteen kannalta (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 226 kappale). |
| --- | --- |

(228)

Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio katsoo, ettei infrastruktuurin voida katsoa olevan tarpeen eikä oikeasuhteinen yleishyödyllisen tavoitteen kannalta (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 226 kappale).

iii)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (229) | Kuten i kohdassa todettiin, Gdynian lentoasema on vain 25 kilometrin päässä olemassa olevasta Gdanskin lentoasemasta ja lentoasemilla on sama vaikutusalue ja samanlainen liiketoimintamalli. |
| --- | --- |

(229)

Kuten i kohdassa todettiin, Gdynian lentoasema on vain 25 kilometrin päässä olemassa olevasta Gdanskin lentoasemasta ja lentoasemilla on sama vaikutusalue ja samanlainen liiketoimintamalli.

| (230) | Gdanskin lentoaseman kapasiteetista on nykyisin käytössä alle 60 prosenttia. Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla parhaillaan toteutettavat investoinnit, Gdanskin lentoaseman kapasiteetti riittää tyydyttämään alueen kysynnän ainakin vuosiin 2025–2028 asti käytettävästä ennusteesta riippuen, ja lentoaseman lisälaajennus on mahdollinen. |
| --- | --- |

(230)

Gdanskin lentoaseman kapasiteetista on nykyisin käytössä alle 60 prosenttia. Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla parhaillaan toteutettavat investoinnit, Gdanskin lentoaseman kapasiteetti riittää tyydyttämään alueen kysynnän ainakin vuosiin 2025–2028 asti käytettävästä ennusteesta riippuen, ja lentoaseman lisälaajennus on mahdollinen.

| (231) | Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelman mukaan lentoasema saisi noin [80–90] prosenttia tuloistaan palvelemalla halpa- ja tilauslentoyhtiöitä. Tämä tarkoittaa, että se keskittyisi markkinoihin, jotka ovat Gdanskin lentoaseman ydinliiketoimintaa. |
| --- | --- |

(231)

Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelman mukaan lentoasema saisi noin [80–90] prosenttia tuloistaan palvelemalla halpa- ja tilauslentoyhtiöitä. Tämä tarkoittaa, että se keskittyisi markkinoihin, jotka ovat Gdanskin lentoaseman ydinliiketoimintaa.

| (232) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa myös, etteivät Puolan viranomaiset ole esittäneet mitään todisteita lentoasemien mahdollisesta yhteistyöstä (ks. myös johdanto-osan 224–225 kappale). |
| --- | --- |

(232)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa myös, etteivät Puolan viranomaiset ole esittäneet mitään todisteita lentoasemien mahdollisesta yhteistyöstä (ks. myös johdanto-osan 224–225 kappale).

| (233) | Myöskään suunnitelmat saada tuloja muista ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvästä toiminnasta (tuotanto ja palvelut) eivät itsessään riittäisi kattamaan Gdynian lentoaseman pitämiseen liittyviä korkeita toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

(233)

Myöskään suunnitelmat saada tuloja muista ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvästä toiminnasta (tuotanto ja palvelut) eivät itsessään riittäisi kattamaan Gdynian lentoaseman pitämiseen liittyviä korkeita toimintakustannuksia.

| (234) | Näin ollen komissio katsoo, etteivät Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ole tyydyttäviä keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(234)

Näin ollen komissio katsoo, etteivät Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ole tyydyttäviä keskipitkällä aikavälillä.

iv)   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (235) | Puolan viranomaiset vahvistivat, että kaikilla mahdollisilla käyttäjillä olisi tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoasemainfrastruktuurin käyttöön ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää. |
| --- | --- |

(235)

Puolan viranomaiset vahvistivat, että kaikilla mahdollisilla käyttäjillä olisi tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoasemainfrastruktuurin käyttöön ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa

| (236) | Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään todisteita siitä, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemat muodostaisivat keskenään yhteistyötä tekevän ilmailun keskuksen. Loogisesti ajateltuna vaikuttaisi siltä, että lentoasemien olisi itse asiassa kilpailtava keskenään periaatteessa samoista matkustajista. |
| --- | --- |

(236)

Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään todisteita siitä, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemat muodostaisivat keskenään yhteistyötä tekevän ilmailun keskuksen. Loogisesti ajateltuna vaikuttaisi siltä, että lentoasemien olisi itse asiassa kilpailtava keskenään periaatteessa samoista matkustajista.

| (237) | Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelma (jonka mukaan noin [80–90] prosenttia tuloista tulee halpa- ja tilauslennoista) ja investoinnin laajuus (esimerkiksi terminaali, jonka kapasiteetti on 0,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja jota on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa) eivät tue väitettä, että Gdynian lentoasema keskittyisi yleisilmailuliikenteeseen ja tarjoaisi palveluja vain tai pääasiassa yleisilmailun alalla. |
| --- | --- |

(237)

Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelma (jonka mukaan noin [80–90] prosenttia tuloista tulee halpa- ja tilauslennoista) ja investoinnin laajuus (esimerkiksi terminaali, jonka kapasiteetti on 0,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja jota on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa) eivät tue väitettä, että Gdynian lentoasema keskittyisi yleisilmailuliikenteeseen ja tarjoaisi palveluja vain tai pääasiassa yleisilmailun alalla.

| (238) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja se, että molemmat lentoasemat keskittyisivät halpa- ja tilauslentoihin, komissio katsoo, että tuki on kohdistettu lentoasemalle, joka kilpailisi suoraan toisen samalla vaikutusalueella toimivan lentoaseman kanssa ilman, että alueella olisi lentoasemapalvelujen kysyntää, jota jo olemassa oleva lentoasema ei voisi tyydyttää. |
| --- | --- |

(238)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja se, että molemmat lentoasemat keskittyisivät halpa- ja tilauslentoihin, komissio katsoo, että tuki on kohdistettu lentoasemalle, joka kilpailisi suoraan toisen samalla vaikutusalueella toimivan lentoaseman kanssa ilman, että alueella olisi lentoasemapalvelujen kysyntää, jota jo olemassa oleva lentoasema ei voisi tyydyttää.

| (239) | Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen tuki vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Tätä päätelmää tukee se, ettei ole yleishyödyllistä tavoitetta, joka tuella pyrittäisiin saavuttamaan. |
| --- | --- |

(239)

Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen tuki vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Tätä päätelmää tukee se, ettei ole yleishyödyllistä tavoitetta, joka tuella pyrittäisiin saavuttamaan.

vi)   Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

| (240) | Komissio katsoo Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että investointikustannukset voivat olla alhaisemmat kuin rakennettaessa muita vastaavia alueellisia lentoasemia Puolassa. Tämä johtuu pääasiassa sotilaslentoaseman olemassa olevan infrastruktuurin käytöstä. Lisäksi Puolan viranomaiset esittävät, että ilman tukea lentoaseman pitäjä ei tekisi investointia. |
| --- | --- |

(240)

Komissio katsoo Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että investointikustannukset voivat olla alhaisemmat kuin rakennettaessa muita vastaavia alueellisia lentoasemia Puolassa. Tämä johtuu pääasiassa sotilaslentoaseman olemassa olevan infrastruktuurin käytöstä. Lisäksi Puolan viranomaiset esittävät, että ilman tukea lentoaseman pitäjä ei tekisi investointia.

| (241) | Komissio huomauttaa lisäksi, että tämäntyyppisissä investoinneissa kannattavuusrajan saavuttamiseen tarvittava pitkä aika tarkoittaa, että julkinen rahoitus voisi olla tarpeen, jotta tuensaajan käyttäytymistä voidaan muuttaa niin, että se jatkaa investointia. Koska investointihankkeen odotettua kannattavuutta ei voida osoittaa (ks. johdanto-osan 185 kappale) eikä markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ryhtyisi tällaiseen hankkeeseen, on lisäksi itse asiassa todennäköistä, että tuki muuttaa lentoaseman pitäjän käyttäytymistä. |
| --- | --- |

(241)

Komissio huomauttaa lisäksi, että tämäntyyppisissä investoinneissa kannattavuusrajan saavuttamiseen tarvittava pitkä aika tarkoittaa, että julkinen rahoitus voisi olla tarpeen, jotta tuensaajan käyttäytymistä voidaan muuttaa niin, että se jatkaa investointia. Koska investointihankkeen odotettua kannattavuutta ei voida osoittaa (ks. johdanto-osan 185 kappale) eikä markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ryhtyisi tällaiseen hankkeeseen, on lisäksi itse asiassa todennäköistä, että tuki muuttaa lentoaseman pitäjän käyttäytymistä.

| (242) | Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio toteaa kuitenkin, ettei tuen voida katsoa olevan tarpeellista eikä oikeassa suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(242)

Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio toteaa kuitenkin, ettei tuen voida katsoa olevan tarpeellista eikä oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

| (243) | Komissio katsoo näin ollen, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä investointituki ei täytä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettuja vaatimuksia ja ettei tukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(243)

Komissio katsoo näin ollen, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä investointituki ei täytä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettuja vaatimuksia ja ettei tukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

5.2.4   Toimintatuki

| (244) | Komissio perusti päätöksen 2014/883/EU johdanto-osan 227 kappaleessa esitetyn arvionsa toimintatuesta päätelmään, jonka mukaan ”toimintatuen myöntäminen sellaisen investointihankkeen toiminnan varmistamiseksi, jolle on myönnetty sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea, on luonnostaan sisämarkkinoille soveltumatonta”. Ilman sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea Gdynian lentoasemaa ei olisi olemassa, koska sen koko rahoitus on peräisin tästä tuesta, eikä toimintatukea voida myöntää olemattomalle lentoaseman infrastruktuurille. |
| --- | --- |

(244)

Komissio perusti päätöksen 2014/883/EU johdanto-osan 227 kappaleessa esitetyn arvionsa toimintatuesta päätelmään, jonka mukaan ”toimintatuen myöntäminen sellaisen investointihankkeen toiminnan varmistamiseksi, jolle on myönnetty sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea, on luonnostaan sisämarkkinoille soveltumatonta”. Ilman sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea Gdynian lentoasemaa ei olisi olemassa, koska sen koko rahoitus on peräisin tästä tuesta, eikä toimintatukea voida myöntää olemattomalle lentoaseman infrastruktuurille.

| (245) | Tämä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin perustuva päätelmä pätee myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla ja riittää sen toteamiseen, että lentoaseman pitäjälle myönnetty toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(245)

Tämä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin perustuva päätelmä pätee myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla ja riittää sen toteamiseen, että lentoaseman pitäjälle myönnetty toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (246) | On myös selvää, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa määritelty ensimmäinen edellytys, jonka nojalla toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (lisäämällä unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistämällä alueellista kehitystä), ei täyty, jos kyseisen toimintatuen tarkoituksena on varmistaa sellaisen lentoaseman toiminta, joka on rakennettu yksinomaan sisämarkkinoille soveltumattoman investointituen avulla. |
| --- | --- |

(246)

On myös selvää, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa määritelty ensimmäinen edellytys, jonka nojalla toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (lisäämällä unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistämällä alueellista kehitystä), ei täyty, jos kyseisen toimintatuen tarkoituksena on varmistaa sellaisen lentoaseman toiminta, joka on rakennettu yksinomaan sisämarkkinoille soveltumattoman investointituen avulla.

| (247) | Komissio katsoo näin ollen, että johdanto-osan 203 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu paitsi se, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty investointituki ei sovellu sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla, koska lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyys ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, myös se, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki ei niin ikään sovellu sisämarkkinoille, kuten päätöksessä 2014/883/EU on jo todettu. Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki (samoin kuin investointituki) johtaa lisäksi lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen alueella, jota palvelee jo ilmeisen hyvin ruuhkaton lentoasema, niin että tuki ei edistä yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(247)

Komissio katsoo näin ollen, että johdanto-osan 203 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu paitsi se, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty investointituki ei sovellu sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla, koska lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyys ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, myös se, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki ei niin ikään sovellu sisämarkkinoille, kuten päätöksessä 2014/883/EU on jo todettu. Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki (samoin kuin investointituki) johtaa lisäksi lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen alueella, jota palvelee jo ilmeisen hyvin ruuhkaton lentoasema, niin että tuki ei edistä yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista.

| (248) | Täydellisyyden vuoksi komissio huomauttaa, että se päätyisi samaan päätelmään myös siinä tapauksessa, että toimintatukea arvioitaisiin Puolan viranomaisten mainitsemien aluetuen sääntöjen mukaisesti. Siinä tapauksessa komission olisi otettava huomioon se, että Gdynian lentoasema sijaitsee vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olevalla alueella, johon sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta, minkä vuoksi komission olisi arvioitava, voidaanko kyseistä toimintatukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(248)

Täydellisyyden vuoksi komissio huomauttaa, että se päätyisi samaan päätelmään myös siinä tapauksessa, että toimintatukea arvioitaisiin Puolan viranomaisten mainitsemien aluetuen sääntöjen mukaisesti. Siinä tapauksessa komission olisi otettava huomioon se, että Gdynian lentoasema sijaitsee vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olevalla alueella, johon sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta, minkä vuoksi komission olisi arvioitava, voidaanko kyseistä toimintatukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla.

| (249) | Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaan toimintatuki voidaan sallia alueilla, joihin sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta edellyttäen, että seuraavat kumulatiiviset perusteet täyttyvät: i) tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. |
| --- | --- |

(249)

Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaan toimintatuki voidaan sallia alueilla, joihin sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta edellyttäen, että seuraavat kumulatiiviset perusteet täyttyvät: i) tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään.

| (250) | Puolan viranomaiset ovat sitä mieltä, että toimintatuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaista (ks. johdanto-osan 95–97 kappale). |
| --- | --- |

(250)

Puolan viranomaiset ovat sitä mieltä, että toimintatuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaista (ks. johdanto-osan 95–97 kappale).

| (251) | Koska Gdanskin lentoasema palvelee jo Pommerin aluetta eikä uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueella, komissio ei voisi katsoa, että tuki edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(251)

Koska Gdanskin lentoasema palvelee jo Pommerin aluetta eikä uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueella, komissio ei voisi katsoa, että tuki edistää alueellista kehitystä.

| (252) | Komissio toteaisi näin ollen, ettei toimintatuen voida katsoa olevan oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään, koska Pommerin alue ei näytä kärsivän liikenneyhteyksiä koskevista haitoista. |
| --- | --- |

(252)

Komissio toteaisi näin ollen, ettei toimintatuen voida katsoa olevan oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään, koska Pommerin alue ei näytä kärsivän liikenneyhteyksiä koskevista haitoista.

| (253) | Lisäksi komissio katsoisi, että arvioinnin kohteena oleva toimintatuki on osoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon 5.1.3 jaksossa esitetyt Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmaa sekä ennustettujen tulojen ja kustannusten tasoa koskevat komission arviot, ei voitaisi katsoa, että tuki olisi rajattu välttämättömään tai että se olisi myönnetty väliaikaisesti ja olisi asteittain vähenevää. Erityisesti kun otetaan huomioon lentoaseman pitäjän odotettuun kannattavuuteen liittyvä epävarmuus (ks. valtion tuen olemassaoloa koskeva jakso), tuen väliaikaisuutta ja asteittaista vähenemistä ei voida taata. |
| --- | --- |

(253)

Lisäksi komissio katsoisi, että arvioinnin kohteena oleva toimintatuki on osoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon 5.1.3 jaksossa esitetyt Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmaa sekä ennustettujen tulojen ja kustannusten tasoa koskevat komission arviot, ei voitaisi katsoa, että tuki olisi rajattu välttämättömään tai että se olisi myönnetty väliaikaisesti ja olisi asteittain vähenevää. Erityisesti kun otetaan huomioon lentoaseman pitäjän odotettuun kannattavuuteen liittyvä epävarmuus (ks. valtion tuen olemassaoloa koskeva jakso), tuen väliaikaisuutta ja asteittaista vähenemistä ei voida taata.

| (254) | Myös tästä syystä komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille, koska sen tarkoituksena on turvata sellaisen lentoaseman toiminta, jonka olemassaolo perustuu ainoastaan sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen, minkä lisäksi toimintatuki (mainitun investointituen tavoin) johtaa lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen. |
| --- | --- |

(254)

Myös tästä syystä komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille, koska sen tarkoituksena on turvata sellaisen lentoaseman toiminta, jonka olemassaolo perustuu ainoastaan sisämarkkinoille soveltumattomaan investointitukeen, minkä lisäksi toimintatuki (mainitun investointituen tavoin) johtaa lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen.

5.2.5   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (255) | Näin ollen komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(255)

Näin ollen komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (256) | Komissio ei ole löytänyt muuta tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaa säännöstä, jonka perusteella kyseinen tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen mukaisesti. Myöskään Puolan viranomaiset eivät ole vedonneet mihinkään tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaan säännökseen eivätkä esittäneet perusteluja, joiden perusteella komissio voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(256)

Komissio ei ole löytänyt muuta tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaa säännöstä, jonka perusteella kyseinen tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen mukaisesti. Myöskään Puolan viranomaiset eivät ole vedonneet mihinkään tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaan säännökseen eivätkä esittäneet perusteluja, joiden perusteella komissio voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille.

| (257) | Investointituki ja toimintatuki, jotka Puolan viranomaiset ovat myöntäneet tai aikovat myöntää Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Puolan viranomaiset ovat myöntäneet sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia. |
| --- | --- |

(257)

Investointituki ja toimintatuki, jotka Puolan viranomaiset ovat myöntäneet tai aikovat myöntää Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Puolan viranomaiset ovat myöntäneet sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia.

6.   TAKAISINPERINTÄ

| (258) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (76). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (77). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (78). |
| --- | --- |

(258)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (76). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (77). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (78).

| (259) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (79) 14 artiklassa säädetään edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].” |
| --- | --- |

(259)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (79) 14 artiklassa säädetään edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].”

| (260) | Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Puolan viranomaisille siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle. |
| --- | --- |

(260)

Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Puolan viranomaisille siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle.

| (261) | Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että yritys on vaikeuksissa tai konkurssissa, ei vaikuta jäsenvaltion velvollisuuteen periä tuki takaisin (80). Tällaisessa tapauksessa aiemman tilanteen palauttaminen ja kilpailun vääristymän poistaminen voidaan lähtökohtaisesti toteuttaa siten, että tukien palauttamisesta johtuva saatava kirjataan velkojien saatavista laadittavaan luetteloon (81). Se, että tukien palauttamiseen perustuva saatava merkitään velkojien saatavista laadittuun luetteloon, mahdollistaa takaisinperintävelvollisuuden noudattamisen vain, jos siinä tapauksessa, että valtion viranomaiset eivät pysty perimään tukien määrää takaisin kokonaisuudessaan, konkurssimenettely johtaa sääntöjenvastaisten tukien saajayrityksen purkamiseen eli sen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (82), |
| --- | --- |

(261)

Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että yritys on vaikeuksissa tai konkurssissa, ei vaikuta jäsenvaltion velvollisuuteen periä tuki takaisin (80). Tällaisessa tapauksessa aiemman tilanteen palauttaminen ja kilpailun vääristymän poistaminen voidaan lähtökohtaisesti toteuttaa siten, että tukien palauttamisesta johtuva saatava kirjataan velkojien saatavista laadittavaan luetteloon (81). Se, että tukien palauttamiseen perustuva saatava merkitään velkojien saatavista laadittuun luetteloon, mahdollistaa takaisinperintävelvollisuuden noudattamisen vain, jos siinä tapauksessa, että valtion viranomaiset eivät pysty perimään tukien määrää takaisin kokonaisuudessaan, konkurssimenettely johtaa sääntöjenvastaisten tukien saajayrityksen purkamiseen eli sen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (82),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 2014/883/EU.

2 artikla

1.   Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle 28 päivän elokuuta 2007 ja 17 päivän kesäkuuta 2013 välisenä aikana myönnetyt pääomasijoitukset ovat valtiontukea, jonka Puola on myöntänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ja joka ei sovellu sisämarkkinoille, lukuun ottamatta näiden pääomasijoitusten sitä osaa, joka on myönnetty investointeihin sellaisen toiminnan toteuttamiseksi, jonka on päätöksen C(2013) 4045 final nojalla katsottava liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin.

2.   Pääomasijoitukset, jotka Puola aikoo myöntää Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle 17 päivän kesäkuuta 2013 jälkeen Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Kyseistä valtiontukea ei saa sen vuoksi myöntää.

3 artikla

1.   Puolan on perittävä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti. Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (83) V luvun mukaisesti.

3.   Puolan on peruttava kaikki 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vielä maksattamattomat tukierät tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut korot on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

5 artikla

1.   Puolan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen korkojen takaisinperintä on saatettu loppuun. Puolan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Puolan on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 243, 23.8.2013, s. 25.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ”yhteisö” on korvattu ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat””sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

2

(3)  Puolalle tiedoksi annettu päätös C(2013) 4045 on julkaistu yhdessä tiivistelmän kanssa
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 243, 23.8.2013, s. 25.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(4)  Komission päätös 2014/883/EU, annettu 11 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteestä SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen (EUVL L 357, 12.12.2014, s. 51).

4

(5)  Kanteet on kirjattu asianumeroilla T-215/14 ja T-217/14.

5

(6)  Tuomioistuimen presidentin päätös asiassa T-215/14 R, Gdynian kaupunki ja Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö v. komissio, EU:T:2014:733, ja tuomioistuimen presidentin päätös asiassa T-217/14, Kosakowon kunta v. komissio, ei julkaistu.

6

(7)  Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtajan kirjeet, jotka on päivätty 30.6.2014 ja 8.1.2015.

7

(8)  Gdynian lentoaseman ja Gdanskin lentoaseman välinen etäisyys on maanteitse 26–29 kilometriä valitusta reitistä riippuen; lähde: Google Maps, Bing Maps. Gdanskin lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää julkisyhteisöjen perustama lentoasemayhtiö Gdansk Lech Wałęsa. Yhtiön osakepääoma jakautuu omistajien kesken seuraavasti: Gdanskin kaupunki (32 %), Pommerin voivodikunta (32 %), valtionyhtiö Polish Airports (Przedsiębiorstwo Państwowe Porty Lotnicze, 31 %), Sopotin kaupunki (3 %) ja Gdynian kaupunki (2 %). Gdansk Lech Wałęsa -lentoasema, jäljempänä ’Gdanskin lentoasema’, on Puolan kolmanneksi suurin lentoasema. Vuonna 2012 sen matkustajaliikenne oli 2,9 miljoonaa matkustajaa (2,7 miljoonaa reittiliikenteessä ja 0,2 miljoonaa tilauslentoliikenteessä).

8

Seuraavat kahdeksan lentoyhtiötä harjoittavat säännöllistä lentoliikennettä Gdanskin lentoasemalta (tammikuu 2014): Wizzair (22 kohdetta), Ryanair (7 kohdetta), Eurolot (4 kohdetta), LOT (2 kohdetta), Lufthansa (2 kohdetta), SAS (2 kohdetta), Air Berlin (1 kohde) ja Norwegian (1 kohde). Toukokuussa 2012 avatun uuden terminaalin ansiosta Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Puolan viranomaisten antamien tietojen mukaan (vuosille 2013–2015 kaavailtu) terminaalin laajennus nostaa lentoaseman kapasiteetin 7 miljoonaan matkustajaan. Myös Gdanskin lentoaseman investointeihin on käytetty valtiontukea (ks. valtiontukiasiassa N 153/08 vuonna 2008 annettu komission päätös – 1,7 miljoonaa euroa (EUVL C 46, 25.2.2009, s. 7); valtiontukiasiassa N 472/08 vuonna 2009 annettu komission päätös, jonka seurauksena Puola myönsi Gdanskin lentoasemalle tukea noin 33 miljoonaa euroa (EUVL C 79, 2.4.2009, s. 2)).

(9)  Nykyinen Gdynia-Oksywien sotilaslentoasema sijaitsee Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla.

9

(10)  Sopimuksen allekirjoittivat Pommerin voivodikunnan, Gdanskin, Gdynian ja Sopotin kaupunkien ja Kosakowon kunnan viranomaiset sekä Puolan valtion edustajat (Pommerin voivodi, puolustusministeriön ja liikenneministeriön edustajat) ja Gdanskin lentoaseman edustaja.

10

(11)  Puolan virallinen lehti nro 144/2008, asiakohta 901.

11

(12)  Tällä määräyksellä pannaan täytäntöön 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 h §:n 2 momentti.

12

(13)  Toimintasopimuksen mukaan toimintakustannusten jakamisesta sovitaan erillisessä sopimuksessa (5 kappaleen 5 kohta), kun taas investointi- ja korjauskustannusten jakamisesta tehdään sopimuspuolten kesken erilliset sopimukset aina ennen uusien investointi- tai korjaustöiden toteuttamista (9 kappaleen 7 kohta).

13

(14)  Tässä jaksossa käsiteltävät investointikustannukset liittyvät Puolan viranomaisten 7 päivänä syyskuuta 2012 ilmoittamaan investointihankkeeseen ja ilmoituksen yhteydessä esitettyyn, vuonna 2012 tehtyyn markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin.

14

(15)  Tässä päätöksessä on käytetty vaihtokurssia 1 euro = 4 Puolan zlotya, joka vastaa vuoden 2010 keskimääräistä viikoittaista vaihtokurssia. Lähde: Eurostat.

15

Lähde:

(16)  Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviä investointeja ovat muun muassa palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittavat rakennukset ja laitteet sekä lentoaseman aita ja sen videovalvonta.

16

(17)  Nimellismääräisenä.

17

(18)  Nettonykyarvo ilmaisee sen, ylittävätkö tietystä hankkeesta saatavat tuotot pääoman (vaihtoehto-) kustannukset. Hankkeen katsotaan olevan taloudellisesti kannattava sijoitus, jos sillä on positiivinen nettonykyarvo. Investoinnit, joiden tuotot ovat pienemmät kuin pääoman (vaihtoehto-)kustannukset, eivät ole taloudellisesti kannattavia. Pääoman (vaihtoehto-)kustannukset näkyvät diskonttokorossa.

18

(19)  Päätearvo on kaikkien arviointijakson päättymisen jälkeen syntyneiden kassavirtojen nykyarvo. Tämä perustuu olettamukseen, että hanke jatkuu ikuisesti ja kehittyy aiemmin määritellyn kasvutahdin mukaisesti (tässä tapauksessa siten kuin lentoaseman pitäjän oman pääoman arvo esitetyn liiketoimintasuunnitelman viimeisenä vuonna).

19

(20)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

20

(21)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

21

(22)  Investoinnin sisäinen korkokanta on korko, jolla diskontattujen kassavirtojen nykyarvojen summa on nolla. Sisäinen korkokanta rinnastetaan usein pääomakustannuksiin.

22

(23)  Kyseisenä ajankohtana sovellettavat säännöt on vahvistettu perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

23

(24)  Investointihankkeen yleissuunnitelmassa määriteltiin lentoaseman muuttamiseen tarvittavat toimenpiteet.

24

(25)  Vapaa kassavirta yritykselle -mallia käytetään laskettaessa yrityksen tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) kunakin vuonna lisäten poistot ja kuoletukset (koska niihin ei liity maksutapahtumaa) ja vähentäen investointitarpeet, käyttöpääoman muutokset ja verot (ks. vuoden 2010 tutkimuksen taulukko 5).

25

(26)  Keskimääräinen pääomakustannus on hinta, joka yhtiön odotetaan maksavan kaikille arvopaperinhaltijoilleen varojensa rahoittamiseksi.

26

(27)  Se perustuu seuraaviin arvoihin: riskitön korko [...] prosenttia, luottoriskipreemio [...] prosenttia, yhtiöveron verokanta 19 prosenttia, beeta [...], markkinariskipreemio [...] prosenttia sekä pääomarakenne, jossa velan osuus on [...] prosenttia ja oman pääoman osuus [...] prosenttia (ks. vuoden 2010 tutkimuksen kohta 4.4 sivulla 21). Komissio toteaa, että Puolan viranomaisten esittämät laskelmat näyttävät viittaavan siihen, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytettiin keskimääräistä pääomakustannusta, jonka korkorakenne oli laskeva.

27

(28)  Riskitön korko nostettiin [...] prosenttiin ja beeta arvoon [...]. Pääomarakennetta muutettiin lisäämällä velan osuutta ([...] prosenttia) ja pienentämällä oman pääoman osuutta ([...] prosenttia).

28

(29)  FCFE = FCFF + otetut luotot ja lainat – takaisin maksetut luotot ja lainat – luottojen ja lainojen korot. Toisin kuin FCFF-mallissa, FCFE-mallissa vapaa kassavirta diskontataan oman pääoman tuottoprosentilla, joka on aina suurempi kuin keskimääräinen pääomakustannus. Tämän vuoksi nettonykyarvo osoittaa, mikä osa sijoituksen tuotosta on osakkeenomistajien (pääomasijoittajien) käytettävissä. FCFE-mallin perusteella laskettu nettonykyarvo ei siten kuvaa sijoituksen kokonaistuottoa eli osakkeenomistajien saamaa tuottoa ja velkojien saamaa tuottoa.

29

(30)  Lentoasemayhtiöiden ja lentoasemapalveluja tarjoavien yhtiöiden tyypillisen rahoitusrakenteen erojen huomioon ottamiseksi viimeksi mainittujen yhtiöiden oman pääoman tuottoa nostettiin ennen keskiarvojen laskemista.

30

(31)  Riskitön korko alennettiin [...] prosenttiin ja beeta arvoon [...].

31

(32)  Kolmen kaupungin alue on Pommerin kolmen suuren kaupungin (Gdansk, Gdynia ja Sopot) muodostama kaupunkialue. Alueella on nykyään kolme lentoasemaa: Lech Wałęsa -lentoasema Gdanskissa, Pruszcz Gdanskissa sijaitseva sotilaslentoasema sekä Gdynian ja Kosakowon rajalla sijaitseva sotilaslentoasema (Gdynia-Oksywie).

32

(33)  Asia C-35/96, komissio v. Italia, EU:C:1998:303; asia C-41/90, Höfner ja Elser, EU:C:1991:161; asia C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances ym. v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, EU:C:1995:392; asia C-55/96, Job Centre, EU:C:1997:603.

33

(34)  Asia C-35/85, komissio v. Italia, EU:C:1987:283; asia C-35/96, komissio v. Italia, EU:C:1998:303.

34

(35)  Yhdistetyt asiat T-455/08 ja T-443/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio sekä Freistaat Sachsen ym. v. komissio, EU:T:2011:117, jonka unionin tuomioistuin on vahvistanut; asia C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, EU:C:2012:821; ks. myös asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, EU:T:2000:290, jonka yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, asia C-82/01 P, EU:C:2002:617, ja asia T-196/04, Ryanair Ltd v. komissio, EU:T:2008:585.

35

(36)  Asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF ja Pistre v. Cancava, EU:C:1993:63.

36

(37)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, EU:C:1994:7.

37

(38)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, EU:C:1994:7, 30 kohta, ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, EU:C:2009:191, 71 kohta.

38

(39)  Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, EU:C:1997:160. Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003. Komission päätös N 438/2002, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

39

(40)  Ks. muun muassa asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, EU:C:2005:130, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

40

(41)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 25 kappale.

41

(42)  Vuoden 2010 tutkimuksessa ei mainita, mikä osuus investoinneista liittyisi yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Tämän vuoksi komissio sovelsi julkisen vallan käyttöön liittyvien investointien määrän selvittämiseksi vuoden 2011 tutkimuksessa sovellettua menetelmää. Ks. johdanto-osan 132 kappale.

42

(43)  Kosakowo ilmoitti tuomioistuinmenettelyn yhteydessä, että investointeihin, joiden oletettiin liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, oli osoitettu [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

43

(44)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, EU:C:2002:294.

44

(45)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, 108 kohta.

45

(46)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (”Alfa Romeo”), EU:C:1991:142; asia T-296/97, Alitalia v. komissio, EU:T:2000:289.

46

(47)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, EU:C:1986:305.

47

(48)  Vaikka komissio pyysi Puolan viranomaisia toimittamaan laskelmien perustana käytetyt Excel-taulukot kaavoineen, Puolan viranomaiset toimittivat Excel-taulukot ilman kaavoja.

48

(49)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, EU:C:2002:294.

49

(50)  Asia C-124/10 P, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), EU:C:2012:318, 85 kohta.

50

(51)  Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.7.5. Puolan viranomaisilta saatujen huomautusten mukaan Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset olivat 26 päivänä kesäkuuta 2009 yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa). Vain [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa) oli käytetty erilaisten hankkeen valmisteluun liittyvien tutkimusten rahoittamiseen.

51

(52)  Sopimuksen mukaan Gdynia sijoittaisi rahasijoituksina yhteensä 59,048 miljoonaa Puolan zlotya (14,8 miljoonaa euroa) vuosina 2011–2013 ja Kosakowo apporttina (muuntamalla vuosittaisia vuokramaksuja osakkeiksi) vuosina 2011–2040.

52

(53)  Kirje 6.8.2013.

53

(54)  Ks. vuoden 2011 tutkimuksen 35 kohta.

54

(55)  Tämä oman pääoman arvo muodostuu ajanjakson 2012–2040 kassavirtojen nettonykyarvosta ja Gdynian lentoaseman pitäjän diskontatusta päätearvosta vuonna 2040.

55

(56)  Päätearvo lasketaan tarkan ennusteen viimeiselle vuodelle ennustetun kassavirran perusteella ottaen huomioon infrastruktuurin jatkuvan toiminnan kannalta välttämättömät korvausinfrastruktuuri-investoinnit.

56

(57)  Ks. esimerkiksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla myönnettävästä yhteisön rahoitustuesta 3 päivänä kesäkuuta 2009 tehty komission päätös K(2009) 4445.

57

(58)  Ks. alaviite 9.

58

(59)  Yleissuunnitelmaa koskeva toimeksianto annettiin helmikuussa 2010, ja suunnitelma valmistui marraskuussa 2010.

59

(60)  Gdanskin lentoaseman matkustajaliikenne (tuhatta matkustajaa vuodessa)

60

| Todennäköinen matkustajamäärä: |
| --- |
| Vuosi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Matkustajamäärä | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Oletettu matkustajamäärien kasvu: |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Matkustajamäärä | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Todennäköinen matkustajamäärä:

Vuosi

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Matkustajamäärä

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Oletettu matkustajamäärien kasvu:

Vuosi

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Matkustajamäärä

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(61)  Halpalentoyhtiöiden lennot 64,5 prosenttia ja tilauslennot 7,5 prosenttia. Sekä vuonna 2009 että vuonna 2011 niiden yhteenlaskettu osuus oli 70 prosenttia.

61

(62)  Bydgoszczin lentoasema: Lähtevän matkustajan vakiomaksu on 30 Puolan zlotya (7,5 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 45 Puolan zlotya/tonni (11,25 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon kahdesta ensimmäisestä tonnista, 40 Puolan zlotya/tonni (10 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 2–15, 35 Puolan zlotya/tonni (8,75 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 15–40, 30 Puolan zlotya/tonni (7,5 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 40–60, 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 60–80 ja 20 Puolan zlotya/tonni (5 euroa) jokaisesta 80 tonnia ylittävästä suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonnista; vakiopaikoitusmaksu on 8 Puolan zlotya/tonni/24 h (2 euroa; ensimmäiset neljä tuntia maksuttomia). Alennukset: Matkustajamaksun alennukset vaihtelevat 5 prosentista (jos lentoyhtiöllä on kuukaudessa 100–300 matkustajaa, jotka lähtevät Bydgoszczin lentoasemalta) 50 prosenttiin (jos lentoyhtiöllä on kuukaudessa yli 8 000 matkustajaa, jotka lähtevät Bydgoszczin lentoasemalta); laskeutumismaksu – 50 prosentin alennus yhteyden 12 ensimmäisen kuukauden ajan, 50 prosentin alennus laskeuduttaessa klo 14.00–20.00; laskeutumis- ja paikoitusmaksut: 10 prosenttia lentoyhtiölle, jos lentoja on 4–10 kuukaudessa, 15 prosenttia, jos lentoja on 11–30 kuukaudessa ja 20 prosenttia, jos lentoja on vähintään 31 kuukaudessa. Szczecinin lentoasema: Lähtevän matkustajan vakiomaksu on 35 Puolan zlotya (8,75 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 70 Puolan zlotya/tonni (17,5 euroa); vakiopaikoitusmaksu on 8 Puolan zlotya/tonni/24 h (ensimmäiset kaksi tuntia maksuttomia). Alennukset: 20 prosentista (jos lentoyhtiö tarjoaa lähteville matkustajille yli 800 paikkaa viikossa) 90 prosenttiin (jos tarjottavien paikkojen määrä on yli 1 300).

62

(63)  Halpalentoyhtiöiltä perittäviä matkustajamaksuja koskeva laskelma.

63

(64)  Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemien maksujen lisäksi komissio tarkasteli myös joulukuussa 2012 avatulla alueellisella Lublinin lentoasemalla perittäviä maksuja. Lublinin lentoasemalla lähtevän matkustajan vakiomaksu on 34 Puolan zlotya (8,5 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 36 Puolan zlotya/tonni; vakiopaikoitusmaksu on 15 Puolan zlotya/tonni/24 h (ensimmäiset neljä tuntia ovat maksuttomia). Alennukset: Jos lentoyhtiö avaa Lublinin lentoasemalla toimipaikan, lähtevän matkustajan maksu on 4,21–5,76 Puolan zlotya (1,05–1,44 euroa) viiden ensimmäisen kauden ajan (2,5 vuotta); paikoitus- ja laskeutumismaksuihin myönnetään 99 prosentin alennus. Viiden kauden jälkeen myönnetään alennuksia uusille yhteyksille. Uusia yhteyksiä koskevat alennukset: Matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksujen alennukset vaihtelevat yhteyden ensimmäisen vuoden 95 prosentista viidennen vuoden 25–65 prosenttiin (matkustajien määrästä riippuen). Viidennen vuoden jälkeen myönnetään 60 prosentin alennus, jos lentoyhtiötä käyttää yli 250 000 Lublinin lentoasemalta lähtevää matkustajaa.

64

(65)  Näissä laskelmissa on otettu huomioon yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot.

65

(66)  Koska tutkimus tehtiin kesäkuussa 2012, analyysi perustuu tähän ajankohtaan.

66

(67)  Laajasti käytetty pääomasijoituspäätösten arviointimenetelmä on tarkastella yhtiön pääoman arvoa. Pääoman arvo on yhtiön arvo, joka on sen omistajien tai osakkeenomistajien käytettävissä. Pääoman arvo lasketaan laskemalla yhteen kaikki pääomasijoittajien käytettävissä olevat vastaiset kassavirrat, jotka on diskontattu asianmukaisella tuottoprosentilla. Diskonttokorkona käytetään yleensä pääoman kustannusta, joka kuvastaa kassavirtoihin liittyvää riskiä.

67

(68)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, EU:T:1998:77.

68

(69)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, EU:T:2004:4.

69

(70)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

70

(71)  EUVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 173 kohta.

72

(73)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

73

(74)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 21, 22 ja 23 kohta.

74

(75)  EBITDA = yrityksen tulos ennen korkojen, verojen, arvonalennusten ja kuoletusten vähentämistä.

75

(76)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, EU:C:1973:87, 13 kohta.

76

(77)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, EU:C:1994:325, 75 kohta.

77

(78)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, EU:C:1999:311, 64–65 kohta.

78

(79)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

79

(80)  Asia C-42/93, Espanja v. komissio (Merco) EU:C:1994:326, 33 kohta; asia C-496/09, komissio v. Italia, EU:C:2011:740, 72 kohta.

80

(81)  Asia C-277/00, Saksa v. komissio (SMI), EU:C:2004:238, 85 kohta; asia 52/84, komissio v. Belgia, EU:C:1986:3, 14 kohta; asia C-142/87, Belgia v. komissio (Tubemeuse), EU:C:1990:125, 60–62 kohta.

81

(82)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja (Magefesa), EU:2012:781, 104 kohta ja mainittu oikeuskäytäntö.

82

(83)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

83

---

LIITE

TIEDOT SAADUISTA TUKIMÄÄRISTÄ, TAKAISINPERITTÄVISTÄ TUISTA JA JO PALAUTETUISTA TUISTA

| Tuensaajan tiedot | Saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1) (pääoma) | Palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1) (pääoma)

Palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)  miljoonaa (kansallinen valuutta).

---

| 25.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/208 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/208

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1587,

annettu 7 päivänä toukokuuta 2015,

valtiontuesta SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), jonka Portugali on toteuttanut Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3036)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) koskevan menettelyn (1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Portugalin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä sähköpostilla komissiolle epävirallisesti lyhyen muistion valtion toimenpiteistä, joilla pyritään lisäämään mahdollisimman paljon Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A:n, jäljempänä ’ENVC’, yksityistämisestä saatavia tuloja. Komissio päätti annettujen tietojen perusteella aloittaa 5 päivänä lokakuuta 2012 viran puolesta asian tutkinnan. Asia rekisteröitiin numerolla SA.35546 (2012/CP). Portugalille ilmoitettiin tutkinnan aloittamisesta 11 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä sähköpostilla komissiolle epävirallisesti lyhyen muistion valtion toimenpiteistä, joilla pyritään lisäämään mahdollisimman paljon Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A:n, jäljempänä ’ENVC’, yksityistämisestä saatavia tuloja. Komissio päätti annettujen tietojen perusteella aloittaa 5 päivänä lokakuuta 2012 viran puolesta asian tutkinnan. Asia rekisteröitiin numerolla SA.35546 (2012/CP). Portugalille ilmoitettiin tutkinnan aloittamisesta 11 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, johon Portugalin viranomaiset vastasivat 9 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä sähköpostilla ja 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Tiedoista kävi ilmi, että ENVC oli hyötynyt aiemmin monista toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea. Portugalin viranomaisten kanssa käytiin 16 päivänä lokakuuta 2012 neuvottelupuhelu. Portugalin viranomaisten pyynnöstä komission ja Portugalin viranomaisten välillä järjestettiin tapaaminen 11 päivänä joulukuuta 2012. Portugalin viranomaiset toimittivat lisätietoja 28 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja 18 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä sähköpostilla. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, johon Portugalin viranomaiset vastasivat 9 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä sähköpostilla ja 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Tiedoista kävi ilmi, että ENVC oli hyötynyt aiemmin monista toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea. Portugalin viranomaisten kanssa käytiin 16 päivänä lokakuuta 2012 neuvottelupuhelu. Portugalin viranomaisten pyynnöstä komission ja Portugalin viranomaisten välillä järjestettiin tapaaminen 11 päivänä joulukuuta 2012. Portugalin viranomaiset toimittivat lisätietoja 28 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja 18 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä sähköpostilla.

| (3) | Komissio ilmoitti Portugalille 23 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee kyseistä tukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Portugalille 23 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee kyseistä tukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (4) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2), ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 12 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2), ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 12 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (5) | Portugalin viranomaiset toimittivat koko muodollisen tutkintamenettelyn ajan useita kertoja tietoja vastauksena komission tietopyyntöihin. Komissio ja Portugalin viranomaiset kävivät myös neuvottelupuheluja 27 päivänä toukokuuta 2013, 29 päivänä heinäkuuta 2013, 13 päivänä marraskuuta 2013 ja 20 päivänä tammikuuta 2015. Komission ja Portugalin viranomaisten välillä järjestettiin myös tapaaminen 17 päivänä maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(5)

Portugalin viranomaiset toimittivat koko muodollisen tutkintamenettelyn ajan useita kertoja tietoja vastauksena komission tietopyyntöihin. Komissio ja Portugalin viranomaiset kävivät myös neuvottelupuheluja 27 päivänä toukokuuta 2013, 29 päivänä heinäkuuta 2013, 13 päivänä marraskuuta 2013 ja 20 päivänä tammikuuta 2015. Komission ja Portugalin viranomaisten välillä järjestettiin myös tapaaminen 17 päivänä maaliskuuta 2014.

| (6) | Portugalin viranomaiset pyysivät 27 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komissiota vahvistamaan, että mahdollista takaisinperintävelvoitetta ei uloteta WestSea-yhtiöön. Samassa kirjeessä Portugalin viranomaiset hyväksyivät SEUT-sopimuksen 342 artiklasta ja asetuksen N:o 1/1958 (3) 3 artiklasta johtuvista oikeuksista luopumisen ja tämän päätöksen tekemisen ja tiedoksiantamisen englanniksi. |
| --- | --- |

(6)

Portugalin viranomaiset pyysivät 27 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komissiota vahvistamaan, että mahdollista takaisinperintävelvoitetta ei uloteta WestSea-yhtiöön. Samassa kirjeessä Portugalin viranomaiset hyväksyivät SEUT-sopimuksen 342 artiklasta ja asetuksen N:o 1/1958 (3) 3 artiklasta johtuvista oikeuksista luopumisen ja tämän päätöksen tekemisen ja tiedoksiantamisen englanniksi.

2.   TAUSTAA

2.1   Tuensaaja

| (7) | ENVC oli vuonna 1944 perustettu telakka, joka kansallistettiin vuonna 1975. Sen omisti Portugalin valtio 100-prosenttisesti omistamansa holdingyhtiön EMPORDEF – Empresa Portuguesa de Defesa (SGPS), S.A., jäljempänä ’EMPORDEF’, kautta. EMPORDEFin määräysvallassa on monia valtion omistamia puolustusalan yrityksiä. |
| --- | --- |

(7)

ENVC oli vuonna 1944 perustettu telakka, joka kansallistettiin vuonna 1975. Sen omisti Portugalin valtio 100-prosenttisesti omistamansa holdingyhtiön EMPORDEF – Empresa Portuguesa de Defesa (SGPS), S.A., jäljempänä ’EMPORDEF’, kautta. EMPORDEFin määräysvallassa on monia valtion omistamia puolustusalan yrityksiä.

| (8) | Menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen antamishetkellä (katso edellä johdanto-osan 3 kappale) ENVC:llä oli palveluksessaan noin 638 työntekijää, ja se oli Portugalissa ainoa telakka, jolla pystyttiin rakentamaan sota-aluksia (4). Tuolloin ENVC:n laivanrakennustilaukset rajoittuivat Venezuelan valtion 100-prosenttisesti omistaman yhtiön Petróleos de Venezuela S.A, jäljempänä ’PDVSA’, kahden öljysäiliöaluksen rakentamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen antamishetkellä (katso edellä johdanto-osan 3 kappale) ENVC:llä oli palveluksessaan noin 638 työntekijää, ja se oli Portugalissa ainoa telakka, jolla pystyttiin rakentamaan sota-aluksia (4). Tuolloin ENVC:n laivanrakennustilaukset rajoittuivat Venezuelan valtion 100-prosenttisesti omistaman yhtiön Petróleos de Venezuela S.A, jäljempänä ’PDVSA’, kahden öljysäiliöaluksen rakentamiseen.

| (9) | ENVC:n toiminta maalla perustui käyttöoikeuteen. Käyttöoikeus myönnettiin ENVC:lle ensimmäisen kerran vuonna 1946, ja sen jälkeen sitä tarkistettiin vuosina 1948, 1949 ja 1974. Vuonna 1989 käyttöoikeutta laajennettiin ja sen kestoa – alun perin vuoteen 2006 – jatkettiin vuoteen 2031. (5) |
| --- | --- |

(9)

ENVC:n toiminta maalla perustui käyttöoikeuteen. Käyttöoikeus myönnettiin ENVC:lle ensimmäisen kerran vuonna 1946, ja sen jälkeen sitä tarkistettiin vuosina 1948, 1949 ja 1974. Vuonna 1989 käyttöoikeutta laajennettiin ja sen kestoa – alun perin vuoteen 2006 – jatkettiin vuoteen 2031. (5)

2.2   Yksityistämismenettely

| (10) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen aikaan ENVC toimi edelleen aktiivisesti markkinoilla. Hallitus päätti yksityistää yhtiön 13 päivänä elokuuta 2012 annetulla lain tasoisella asetuksella 186/2012 (6). |
| --- | --- |

(10)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen aikaan ENVC toimi edelleen aktiivisesti markkinoilla. Hallitus päätti yksityistää yhtiön 13 päivänä elokuuta 2012 annetulla lain tasoisella asetuksella 186/2012 (6).

| (11) | Yksityistämisprosessi oli määrä toteuttaa Portugalin yksityistämislain nojalla (7). Prosessia säätelevät erityissäännöt eli lain tasoinen asetus nro 186/2012 julkaistiin Portugalin virallisessa lehdessä 13 päivänä elokuuta 2012 ja ministerineuvoston päätöslauselma nro 73/2012 29 päivänä elokuuta 2012 (8). Ministerineuvoston päätöslauselmassa nro 73/2012 täsmennettiin, että yksityistäminen oli määrä toteuttaa myymällä suoraan – ei tarjousten perusteella – enintään 95 prosenttia ENVC:n osakepääomasta. |
| --- | --- |

(11)

Yksityistämisprosessi oli määrä toteuttaa Portugalin yksityistämislain nojalla (7). Prosessia säätelevät erityissäännöt eli lain tasoinen asetus nro 186/2012 julkaistiin Portugalin virallisessa lehdessä 13 päivänä elokuuta 2012 ja ministerineuvoston päätöslauselma nro 73/2012 29 päivänä elokuuta 2012 (8). Ministerineuvoston päätöslauselmassa nro 73/2012 täsmennettiin, että yksityistäminen oli määrä toteuttaa myymällä suoraan – ei tarjousten perusteella – enintään 95 prosenttia ENVC:n osakepääomasta.

| (12) | Portugali ilmoitti, että EMPORDEF ja sen rahoitusneuvoja olivat määritelleet yli 70 mahdollista sijoittajaa. Kolme sijoittajaa toimitti sitovat tarjoukset määräaikaan 5 päivään marraskuuta 2012 mennessä, mutta vain kahta pidettiin soveltuvina: brasilialainen Rio Nave Serviços Navais ja venäläinen JSC River Sea Industrial Trading (9). |
| --- | --- |

(12)

Portugali ilmoitti, että EMPORDEF ja sen rahoitusneuvoja olivat määritelleet yli 70 mahdollista sijoittajaa. Kolme sijoittajaa toimitti sitovat tarjoukset määräaikaan 5 päivään marraskuuta 2012 mennessä, mutta vain kahta pidettiin soveltuvina: brasilialainen Rio Nave Serviços Navais ja venäläinen JSC River Sea Industrial Trading (9).

| (13) | Portugalin hallitus päätti 17 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla ministerineuvoston päätöslauselmalla 27/2013 hylätä ainoan voimassa olevan tarjouksen eli yhtiön JSC River Sea Industrial Trading tarjouksen (yhtiön Rio Nave Serviços Navais tarjous oli tällä välin rauennut), koska sen mukaan tarjouksen ehdot olivat liiallisia, eikä niitä voinut täyttää. |
| --- | --- |

(13)

Portugalin hallitus päätti 17 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla ministerineuvoston päätöslauselmalla 27/2013 hylätä ainoan voimassa olevan tarjouksen eli yhtiön JSC River Sea Industrial Trading tarjouksen (yhtiön Rio Nave Serviços Navais tarjous oli tällä välin rauennut), koska sen mukaan tarjouksen ehdot olivat liiallisia, eikä niitä voinut täyttää.

| (14) | Portugalin hallitus valtuutti 24 päivänä heinäkuuta 2013 annetulla lain tasoisella asetuksella nro 98/2013 ENVC:n tekemään alikäyttöoikeussopimuksen maasta, jolla se toimi. Alikäyttöoikeussopimusta koskeva menettely käynnistettiin 31 päivänä heinäkuuta 2013. Kaksi tarjoajaa toimitti tarjoukset, mutta vain yhtä eli yhtiön Martifer-Energy Systems SGPS, S.A. yhdessä yhtiön Navalria-Docas, Construções e Reparações Navais, S.A. (niiden yhteisen tytäryhtiön WestSea kautta) tekemää tarjousta pidettiin soveltuvana. Portugali vahvisti, että WestSean tarjous oli valittu 11 päivänä lokakuuta 2013. |
| --- | --- |

(14)

Portugalin hallitus valtuutti 24 päivänä heinäkuuta 2013 annetulla lain tasoisella asetuksella nro 98/2013 ENVC:n tekemään alikäyttöoikeussopimuksen maasta, jolla se toimi. Alikäyttöoikeussopimusta koskeva menettely käynnistettiin 31 päivänä heinäkuuta 2013. Kaksi tarjoajaa toimitti tarjoukset, mutta vain yhtä eli yhtiön Martifer-Energy Systems SGPS, S.A. yhdessä yhtiön Navalria-Docas, Construções e Reparações Navais, S.A. (niiden yhteisen tytäryhtiön WestSea kautta) tekemää tarjousta pidettiin soveltuvana. Portugali vahvisti, että WestSean tarjous oli valittu 11 päivänä lokakuuta 2013.

| (15) | ENVC:n taloudellinen tilanne oli johtanut siihen, että vuoden 2013 puolivälissä tappiot olivat kasvaneet yli 264 miljoonaan euroon, joten Portugalin hallitus päätti asettaa ENVC:n selvitystilaan ministerineuvoston 5 päivänä joulukuuta 2013 antaman päätöslauselman 86/2013 nojalla. Samaan aikaan hallitus antoi ENVC:n hallituksen tehtäväksi aloittaa yhtiön omaisuuserien myynti ja lisätä niiden arvoa mahdollisimman paljon avoimen myynnin avulla. |
| --- | --- |

(15)

ENVC:n taloudellinen tilanne oli johtanut siihen, että vuoden 2013 puolivälissä tappiot olivat kasvaneet yli 264 miljoonaan euroon, joten Portugalin hallitus päätti asettaa ENVC:n selvitystilaan ministerineuvoston 5 päivänä joulukuuta 2013 antaman päätöslauselman 86/2013 nojalla. Samaan aikaan hallitus antoi ENVC:n hallituksen tehtäväksi aloittaa yhtiön omaisuuserien myynti ja lisätä niiden arvoa mahdollisimman paljon avoimen myynnin avulla.

| (16) | ENVC piti 4 päivänä maaliskuuta 2014 yhtiökokouksen, jossa EMPORDEF ENVC:n ainoana osakkeenomistajana vahvisti päätöksen toteuttaa ENVC:n omaisuuserien myynti sekä samalla irtisanoa noin 607 työntekijää, jotta yhtiö voitaisiin asettaa selvitystilaan ja likvidoida mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(16)

ENVC piti 4 päivänä maaliskuuta 2014 yhtiökokouksen, jossa EMPORDEF ENVC:n ainoana osakkeenomistajana vahvisti päätöksen toteuttaa ENVC:n omaisuuserien myynti sekä samalla irtisanoa noin 607 työntekijää, jotta yhtiö voitaisiin asettaa selvitystilaan ja likvidoida mahdollisimman pian.

| (17) | Kun kaikki tarvittavat järjestelyt ENVC:n yhtiökokouksen päätöksen noudattamiseksi, omaisuuserien myymiseksi ja työntekijöiden irtisanomiseksi oli tehty, Portugalin hallitus pyysi Portugalin ylempien hallintovirkamiesten valinta- ja rekrytointitoimistoa (Comissão de Recrutamento e Selecção para a Administração Pública – CRESAP) nimittämään ENVC:n selvitystilaan asettamisesta vastaavan selvitysryhmän. Portugalin viranomaiset vahvistivat, että ENVC asetetaan selvitystilaan tulevina kuukausina. |
| --- | --- |

(17)

Kun kaikki tarvittavat järjestelyt ENVC:n yhtiökokouksen päätöksen noudattamiseksi, omaisuuserien myymiseksi ja työntekijöiden irtisanomiseksi oli tehty, Portugalin hallitus pyysi Portugalin ylempien hallintovirkamiesten valinta- ja rekrytointitoimistoa (Comissão de Recrutamento e Selecção para a Administração Pública – CRESAP) nimittämään ENVC:n selvitystilaan asettamisesta vastaavan selvitysryhmän. Portugalin viranomaiset vahvistivat, että ENVC asetetaan selvitystilaan tulevina kuukausina.

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (18) | Portugalin muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että ENVC on hyötynyt monista aiemmista tukitoimenpiteistä, jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(18)

Portugalin muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että ENVC on hyötynyt monista aiemmista tukitoimenpiteistä, jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’.

| (19) | Jotkin aiemmista toimenpiteistä on myöntänyt EMPORDEF tai Portugalin valtiovarainministeriö ENVC:n toimintakustannusten ja/tai tappioiden kattamiseksi vuosina 2006–2013. Toimenpiteistä esitetään yhteenveto seuraavassa taulukossa 1.

  Taulukko 1


  Aiemmat toimenpiteet ENVC:n toimintakustannusten ja/tai tappioiden kattamiseksi









  Päivämäärä | Toimenpide | Toteuttaja | Määrä
  (euroina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. toukokuuta 2006 | ENVC:n pääomankorotus | EMPORDEF | 24 875 000 |
| 2012/2013 | Korollisia lainoja toimintakustannusten kattamiseksi – lisätietoa liitteessä I | EMPORDEF | 101 118 066,03 |
| i) | 31. tammikuuta 2006 |

(19)

Jotkin aiemmista toimenpiteistä on myöntänyt EMPORDEF tai Portugalin valtiovarainministeriö ENVC:n toimintakustannusten ja/tai tappioiden kattamiseksi vuosina 2006–2013. Toimenpiteistä esitetään yhteenveto seuraavassa taulukossa 1.

Taulukko 1

Aiemmat toimenpiteet ENVC:n toimintakustannusten ja/tai tappioiden kattamiseksi

Päivämäärä

Toimenpide

Toteuttaja

Määrä

(euroina)

11. toukokuuta 2006

ENVC:n pääomankorotus

EMPORDEF

24 875 000

2012/2013

Korollisia lainoja toimintakustannusten kattamiseksi – lisätietoa liitteessä I

EMPORDEF

101 118 066,03

i)

31. tammikuuta 2006

| ii) | 11. joulukuuta 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. joulukuuta 2008

| iii) | 28. huhtikuuta 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. huhtikuuta 2010

| iv) | 27. huhtikuuta 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. huhtikuuta 2011

Lainoja toimintakustannuksista selviämiseksi

Direção-Geral do Tesouro e Finanças (DGTF)

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

| (20) | ENVC:n yhtiökokous (jonka ainoa jäsen oli EMPORDEF) päätti 11 päivänä toukokuuta 2006 korottaa ENVC:n pääomaa 24,875 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’vuoden 2006 pääomankorotus’ (10). Portugalin viranomaisten mukaan vuoden 2006 pääomankorotus oli tarpeen, jotta ENVC voi täyttää rahoitukselliset ja kaupalliset sitoumuksensa (erityisesti Portugalin laivaston kanssa), ja se toteutettiin ottaen huomioon 17 päivänä elokuuta 2005 päivätty ENVC:n rakenneuudistussuunnitelma (katso jäljempänä johdanto-osan 47 kappale). Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että vuoden 2006 pääomankorotusta tarvittiin Portugalin yhtiölain (Código das Sociedades Comerciais) 35 §:n noudattamiseksi, koska vaihtoehtona olisi ollut ENVC:n pääoman vähentäminen tai yhtiön asettaminen selvitystilaan. |
| --- | --- |

(20)

ENVC:n yhtiökokous (jonka ainoa jäsen oli EMPORDEF) päätti 11 päivänä toukokuuta 2006 korottaa ENVC:n pääomaa 24,875 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’vuoden 2006 pääomankorotus’ (10). Portugalin viranomaisten mukaan vuoden 2006 pääomankorotus oli tarpeen, jotta ENVC voi täyttää rahoitukselliset ja kaupalliset sitoumuksensa (erityisesti Portugalin laivaston kanssa), ja se toteutettiin ottaen huomioon 17 päivänä elokuuta 2005 päivätty ENVC:n rakenneuudistussuunnitelma (katso jäljempänä johdanto-osan 47 kappale). Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että vuoden 2006 pääomankorotusta tarvittiin Portugalin yhtiölain (Código das Sociedades Comerciais) 35 §:n noudattamiseksi, koska vaihtoehtona olisi ollut ENVC:n pääoman vähentäminen tai yhtiön asettaminen selvitystilaan.

| (21) | Vuonna 2012 ja vuoden 2013 alussa monet pankit lopettivat lainojen myöntämisen ENVC:lle ja olivat halukkaita tekemään niin vain yhdessä EMPORDEFin kanssa. Siksi ENVC:n toiminnan jatkamisen takaamiseksi EMPORDEF – sen ainoana osakkeenomistajana – myönsi ENVC:lle rahoitustukea monina korollisina lainoina, joiden määrä oli yhteensä 101 118 066,03 euroa, jäljempänä ’vuosien 2012 ja 2013 lainat’ (11). Portugalin viranomaisten mukaan nämä lainat myönnettiin kattamaan toimintakustannuksia ja takaamaan olemassa olevien pankkilainojen uudelleenjärjestely. Vuosien 2012 ja 2013 lainoihin sovellettavat korkotasot riippuivat kustakin erillisestä sopimuksesta. Portugalin viranomaisten mukaan EMPORDEFin ENVC:hen soveltamat korkotasot olivat samat kuin EMPORDEFin perustana oleviin lainoihin sovellettavat korkotasot. Helmikuussa 2014 ENVC ei ollut maksanut takaisin vuoden 2012 ja 2013 lainoja eikä ollut maksanut korkoja. |
| --- | --- |

(21)

Vuonna 2012 ja vuoden 2013 alussa monet pankit lopettivat lainojen myöntämisen ENVC:lle ja olivat halukkaita tekemään niin vain yhdessä EMPORDEFin kanssa. Siksi ENVC:n toiminnan jatkamisen takaamiseksi EMPORDEF – sen ainoana osakkeenomistajana – myönsi ENVC:lle rahoitustukea monina korollisina lainoina, joiden määrä oli yhteensä 101 118 066,03 euroa, jäljempänä ’vuosien 2012 ja 2013 lainat’ (11). Portugalin viranomaisten mukaan nämä lainat myönnettiin kattamaan toimintakustannuksia ja takaamaan olemassa olevien pankkilainojen uudelleenjärjestely. Vuosien 2012 ja 2013 lainoihin sovellettavat korkotasot riippuivat kustakin erillisestä sopimuksesta. Portugalin viranomaisten mukaan EMPORDEFin ENVC:hen soveltamat korkotasot olivat samat kuin EMPORDEFin perustana oleviin lainoihin sovellettavat korkotasot. Helmikuussa 2014 ENVC ei ollut maksanut takaisin vuoden 2012 ja 2013 lainoja eikä ollut maksanut korkoja.

| (22) | Lisäksi vuosina 2006, 2008, 2010 ja 2011 ENVC sai yhteensä 56 miljoonan euron arvosta rahoitusta Portugalin valtiovarainministeriön pääosastolta (”Direção-Geral do Tesouro e Finanças” – DGTF) monien lainasopimusten muodossa, jäljempänä ’DGTF-lainat’. Portugalin viranomaiset toteavat, että sovellettava korko oli Euribor ja marginaali vaihteli sopimusten mukaan. DGTF-lainat myönnettiin kattamaan aiempia jäljellä olevia rahoitusvastuita ja käteisvaatimuksia ENVC:n toimintakustannuksista selviämiseksi. Portugalin viranomaiset vahvistivat, että DGTF-lainoja ei ole maksettu takaisin (12). |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi vuosina 2006, 2008, 2010 ja 2011 ENVC sai yhteensä 56 miljoonan euron arvosta rahoitusta Portugalin valtiovarainministeriön pääosastolta (”Direção-Geral do Tesouro e Finanças” – DGTF) monien lainasopimusten muodossa, jäljempänä ’DGTF-lainat’. Portugalin viranomaiset toteavat, että sovellettava korko oli Euribor ja marginaali vaihteli sopimusten mukaan. DGTF-lainat myönnettiin kattamaan aiempia jäljellä olevia rahoitusvastuita ja käteisvaatimuksia ENVC:n toimintakustannuksista selviämiseksi. Portugalin viranomaiset vahvistivat, että DGTF-lainoja ei ole maksettu takaisin (12).

| (23) | Portugalin viranomaiset antoivat myös tietoa monista muista ENVC:lle aiemmin myönnetyistä toimenpiteistä. Toimenpiteistä esitetään yhteenveto seuraavassa taulukossa 2.

  Taulukko 2


  Muut ENVC:n hyväksi toteutetut toimenpiteet
   (13)









  Päivämäärä | Toimenpide | Toteuttaja | Määrä
  (euroina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. marraskuuta 2011 | Takausilmoitus BCP-pankin (Banco Comercial Português) myöntämään lainaan | EMPORDEF | 990 000 |
| 3. marraskuuta 2011 | Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan | EMPORDEF | 400 000 |
| 30. syyskuuta 2010 | Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan | EMPORDEF | 12 500 000 |
| 31. elokuuta 2010 | Takausilmoitukset kahteen CGD-pankin (Caixa Geral de Depósitos) myöntämään valmiusmaksusitoumukseen | EMPORDEF | 12 890 000 (14) |
| 24. kesäkuuta 2010 | Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan | EMPORDEF | 5 000 000 |
| 25. marraskuuta 2009 | Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan | EMPORDEF | 15 000 000 |
| 7. syyskuuta 2009 | Takausilmoitus BES-pankin (Banco Espírito Santo) myöntämään jatkuvaan lainaan | EMPORDEF | 4 500 000 |
| 26. kesäkuuta 2008 | Takausilmoitus BCP-pankille suoritustakuina kahden laivanrakennussopimuksen osalta | EMPORDEF | 14 512 500 |
| 8. tammikuuta 2007 | Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan | EMPORDEF | 5 000 000 |
| — | Tuki laivanrakennukseen vuosina 2000–2005 (15) – lisätietoa liitteessä II | DGTF | 27 129 933,20 |
| — | Tuki ammattikoulutusta varten 2005–2006 (16) | DGTF | 257 791 |
| 23. joulukuuta 2009 | Laina Atlântida-aluksen rakentamista varten | EMPORDEF | 37 000 000 |

(23)

Portugalin viranomaiset antoivat myös tietoa monista muista ENVC:lle aiemmin myönnetyistä toimenpiteistä. Toimenpiteistä esitetään yhteenveto seuraavassa taulukossa 2.

Taulukko 2

Muut ENVC:n hyväksi toteutetut toimenpiteet
   (13)

Päivämäärä

Toimenpide

Toteuttaja

Määrä

(euroina)

29. marraskuuta 2011

Takausilmoitus BCP-pankin (Banco Comercial Português) myöntämään lainaan

EMPORDEF

990 000

3. marraskuuta 2011

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

EMPORDEF

400 000

30. syyskuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

EMPORDEF

12 500 000

31. elokuuta 2010

Takausilmoitukset kahteen CGD-pankin (Caixa Geral de Depósitos) myöntämään valmiusmaksusitoumukseen

EMPORDEF

12 890 000 (14)

24. kesäkuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

EMPORDEF

5 000 000

25. marraskuuta 2009

Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

EMPORDEF

15 000 000

7. syyskuuta 2009

Takausilmoitus BES-pankin (Banco Espírito Santo) myöntämään jatkuvaan lainaan

EMPORDEF

4 500 000

26. kesäkuuta 2008

Takausilmoitus BCP-pankille suoritustakuina kahden laivanrakennussopimuksen osalta

EMPORDEF

14 512 500

8. tammikuuta 2007

Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

EMPORDEF

5 000 000

—

Tuki laivanrakennukseen vuosina 2000–2005 (15) – lisätietoa liitteessä II

DGTF

27 129 933,20

—

Tuki ammattikoulutusta varten 2005–2006 (16)

DGTF

257 791

23. joulukuuta 2009

Laina Atlântida-aluksen rakentamista varten

EMPORDEF

37 000 000

| (24) | ENVC teki vuonna 2010 PDVSA:n kanssa sopimuksen kahden öljysäiliöaluksen rakentamisesta. Kummankin aluksen sopimusarvo oli 64,45 miljoonaa euroa eli yhteensä 128,9 miljoonaa euroa. Rakennussopimuksen mukaisesti PDVSA:n oli määrä maksaa ENVC:lle etukäteen kymmenen prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta eli 12,89 miljoonaa euroa. Sen edellytyksenä oli edellä mainitun kahden takausilmoituksen saaminen, millä taattiin PDVSA:n ennakkomaksu, mikäli ENVC ei noudattaisi sopimusvelvoitteitaan. CGD antoi kaksi valmiusmaksusitoumusta EMPORDEFin takausilmoitusten perusteella, ja ne peruttiin 28 päivänä helmikuuta 2014 ja 31 päivänä maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(24)

ENVC teki vuonna 2010 PDVSA:n kanssa sopimuksen kahden öljysäiliöaluksen rakentamisesta. Kummankin aluksen sopimusarvo oli 64,45 miljoonaa euroa eli yhteensä 128,9 miljoonaa euroa. Rakennussopimuksen mukaisesti PDVSA:n oli määrä maksaa ENVC:lle etukäteen kymmenen prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta eli 12,89 miljoonaa euroa. Sen edellytyksenä oli edellä mainitun kahden takausilmoituksen saaminen, millä taattiin PDVSA:n ennakkomaksu, mikäli ENVC ei noudattaisi sopimusvelvoitteitaan. CGD antoi kaksi valmiusmaksusitoumusta EMPORDEFin takausilmoitusten perusteella, ja ne peruttiin 28 päivänä helmikuuta 2014 ja 31 päivänä maaliskuuta 2014.

| (25) | Portugalin viranomaiset selittivät myös, että EMPORDEF antoi vuosina 2007–2011 lukuisia muita takausilmoituksia ja takauksia ENVC:n ja liikepankkien välisten rahoitussopimusten tueksi (edellä johdanto-osan 24 kappaleessa ja tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettuihin takausilmoituksiin viitataan yhteisesti ’takausilmoituksina’ – niiden yhteisarvo on 70 792 500 euroa). Portugalin viranomaiset huomauttavat, että EMPORDEF ei koskaan veloittanut ENVC:ltä takausilmoituksista. |
| --- | --- |

(25)

Portugalin viranomaiset selittivät myös, että EMPORDEF antoi vuosina 2007–2011 lukuisia muita takausilmoituksia ja takauksia ENVC:n ja liikepankkien välisten rahoitussopimusten tueksi (edellä johdanto-osan 24 kappaleessa ja tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettuihin takausilmoituksiin viitataan yhteisesti ’takausilmoituksina’ – niiden yhteisarvo on 70 792 500 euroa). Portugalin viranomaiset huomauttavat, että EMPORDEF ei koskaan veloittanut ENVC:ltä takausilmoituksista.

| (26) | ENVC sai vuosina 2000–2005 laivanrakennustoimintaa varten useita tukia, joiden määrä on 27 129 933,20 euroa, jäljempänä ’laivanrakennustuet’. Tämä määrä vastaa monia tukia, joita ei tarvitse maksaa takaisin, jotka on tarkoitettu tiettyjen alusten ja säiliöalusten rakentamiseen ja jotka Portugalin mukaan on annettu neuvoston direktiivin 87/167/ETY (17) täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen 296/89 mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

ENVC sai vuosina 2000–2005 laivanrakennustoimintaa varten useita tukia, joiden määrä on 27 129 933,20 euroa, jäljempänä ’laivanrakennustuet’. Tämä määrä vastaa monia tukia, joita ei tarvitse maksaa takaisin, jotka on tarkoitettu tiettyjen alusten ja säiliöalusten rakentamiseen ja jotka Portugalin mukaan on annettu neuvoston direktiivin 87/167/ETY (17) täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen 296/89 mukaisesti.

| (27) | ENVC sai myös vuosina 2005 ja 2006 ammattikoulutuksen rahoitustukea, jonka määrä on 257 791 euroa, jäljempänä ’ammattikoulutustuet’, Euroopan sosiaalirahaston tukemasta työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen kehityksen toimintaohjelmasta (POEFDS). |
| --- | --- |

(27)

ENVC sai myös vuosina 2005 ja 2006 ammattikoulutuksen rahoitustukea, jonka määrä on 257 791 euroa, jäljempänä ’ammattikoulutustuet’, Euroopan sosiaalirahaston tukemasta työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen kehityksen toimintaohjelmasta (POEFDS).

| (28) | Atlântida-aluksen osalta Portugali selittää, että sen rakentamisesta järjestettiin vuonna 2006 kansainvälinen julkinen tarjouskilpailu, johon vain ENVC ja eräs toinen yritys osallistuivat. Molemmat tarjoukset kuitenkin hylättiin, koska ne eivät täyttäneet tarjouskilpailun olennaisia vaatimuksia. Alusten rakentaminen annettiin myöhemmin ENVC:lle suorassa neuvottelumenettelyssä Azorien merikuljetuksista vastaavan julkisen Atlanticoline-yhtiön kanssa. Atlântida-alusta koskevan sopimuksen alkuperäinen arvo oli 39,95 miljoonaa euroa, ja myöhemmin se nousi 45,35 miljoonaan euroon. Atlanticoline irtisanoi myöhemmin sopimuksensa ENVC:n kanssa ja väitti, että Atlântida-alus ei kyennyt kulkemaan vaadittua nopeutta. |
| --- | --- |

(28)

Atlântida-aluksen osalta Portugali selittää, että sen rakentamisesta järjestettiin vuonna 2006 kansainvälinen julkinen tarjouskilpailu, johon vain ENVC ja eräs toinen yritys osallistuivat. Molemmat tarjoukset kuitenkin hylättiin, koska ne eivät täyttäneet tarjouskilpailun olennaisia vaatimuksia. Alusten rakentaminen annettiin myöhemmin ENVC:lle suorassa neuvottelumenettelyssä Azorien merikuljetuksista vastaavan julkisen Atlanticoline-yhtiön kanssa. Atlântida-alusta koskevan sopimuksen alkuperäinen arvo oli 39,95 miljoonaa euroa, ja myöhemmin se nousi 45,35 miljoonaan euroon. Atlanticoline irtisanoi myöhemmin sopimuksensa ENVC:n kanssa ja väitti, että Atlântida-alus ei kyennyt kulkemaan vaadittua nopeutta.

| (29) | Atlanticolinen ja ENVC:n välisen kiistan lopettamiseksi EMPORDEF sai CGD:ltä 37 miljoonan euron lainan 23 päivänä joulukuuta 2009. Lainasopimuksessa määrättiin, että EMPORDEFin piti käyttää laina tarvittavien varojen antamiseen ENVC:lle, jotta oikeusmenettelyt Atlanticolinen kanssa saataisiin päätökseen. Sovellettu korko oli kuuden kuukauden Euribor ja lainamarginaali oli kaksi prosenttia, jäljempänä ’Atlântida-alusta koskeva laina’. |
| --- | --- |

(29)

Atlanticolinen ja ENVC:n välisen kiistan lopettamiseksi EMPORDEF sai CGD:ltä 37 miljoonan euron lainan 23 päivänä joulukuuta 2009. Lainasopimuksessa määrättiin, että EMPORDEFin piti käyttää laina tarvittavien varojen antamiseen ENVC:lle, jotta oikeusmenettelyt Atlanticolinen kanssa saataisiin päätökseen. Sovellettu korko oli kuuden kuukauden Euribor ja lainamarginaali oli kaksi prosenttia, jäljempänä ’Atlântida-alusta koskeva laina’.

| (30) | Valmis alus myytiin tarjousten perusteella vuoden 2014 aikana. Tämä myyntimenettely julkaistiin kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä, ja hinta oli ainoa peruste tarjouskilpailun voittajan valitsemisessa. Ostajan (Mystic Cruises SA) kanssa allekirjoitettiin 8,75 miljoonan euron ostosopimus 30 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(30)

Valmis alus myytiin tarjousten perusteella vuoden 2014 aikana. Tämä myyntimenettely julkaistiin kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä, ja hinta oli ainoa peruste tarjouskilpailun voittajan valitsemisessa. Ostajan (Mystic Cruises SA) kanssa allekirjoitettiin 8,75 miljoonan euron ostosopimus 30 päivänä syyskuuta 2014.

4.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

| (31) | Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 23 päivänä tammikuuta 2013. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että ENVC voitaisiin katsoa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 2004 suuntaviivoissa (18), jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskeva suuntaviivat’, tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi erityisesti, kun otetaan huomioon ENVC:n huomattavat tappiot ainakin vuodesta 2000 alkaen. |
| --- | --- |

(31)

Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 23 päivänä tammikuuta 2013. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että ENVC voitaisiin katsoa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 2004 suuntaviivoissa (18), jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskeva suuntaviivat’, tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi erityisesti, kun otetaan huomioon ENVC:n huomattavat tappiot ainakin vuodesta 2000 alkaen.

| (32) | Vaikka komissio korosti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että sille oli annettu rajallisesti tietoa aiemmista toimenpiteistä, se katsoi alustavasti, että kaikkiin käytettiin valtion varoja ja että ne olivat valtion toteuttamia (19). Komissio katsoi alustavasti myös, että aiemmat toimenpiteet tuottivat ENVC:lle perusteetonta etua, koska se piti epätodennäköisenä, että yksikään järkevä yksityinen toimija olisi myöntänyt ENVC:lle kyseiset toimenpiteet sen vaikeudet huomioon ottaen. Etu olisi valikoivaa, koska sen ainoa edunsaaja oli ENVC. |
| --- | --- |

(32)

Vaikka komissio korosti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että sille oli annettu rajallisesti tietoa aiemmista toimenpiteistä, se katsoi alustavasti, että kaikkiin käytettiin valtion varoja ja että ne olivat valtion toteuttamia (19). Komissio katsoi alustavasti myös, että aiemmat toimenpiteet tuottivat ENVC:lle perusteetonta etua, koska se piti epätodennäköisenä, että yksikään järkevä yksityinen toimija olisi myöntänyt ENVC:lle kyseiset toimenpiteet sen vaikeudet huomioon ottaen. Etu olisi valikoivaa, koska sen ainoa edunsaaja oli ENVC.

| (33) | Komissio pani myös merkille, että aiemmat toimenpiteet ovat todennäköisesti vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ENVC kilpailee Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden ja muun maailman telakoiden kanssa. ENVC pystyi aiempien toimenpiteiden ansiosta jatkamaan toimintaansa siten, että sen ei tarvinnut kohdata muiden kilpailijoiden tavoin seurauksia, joita huonoista taloudellisista tuloksista olisi tavallisesti seurannut. |
| --- | --- |

(33)

Komissio pani myös merkille, että aiemmat toimenpiteet ovat todennäköisesti vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ENVC kilpailee Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden ja muun maailman telakoiden kanssa. ENVC pystyi aiempien toimenpiteiden ansiosta jatkamaan toimintaansa siten, että sen ei tarvinnut kohdata muiden kilpailijoiden tavoin seurauksia, joita huonoista taloudellisista tuloksista olisi tavallisesti seurannut.

| (34) | Komission alustava näkemys edellä esitetyn perusteella oli, että aiemmat toimenpiteet saattavat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska aiemmat toimenpiteet olisi lisäksi myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyjen ilmoitus- ja lykkäämisvelvoitteiden vastaisesti, komissio huomautti, että ne vaikuttavat olevan sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(34)

Komission alustava näkemys edellä esitetyn perusteella oli, että aiemmat toimenpiteet saattavat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska aiemmat toimenpiteet olisi lisäksi myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyjen ilmoitus- ja lykkäämisvelvoitteiden vastaisesti, komissio huomautti, että ne vaikuttavat olevan sääntöjenvastaista valtiontukea.

| (35) | Komissio epäili lisäksi aiempien toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille erityisesti siksi, että Portugalin viranomaiset eivät antaneet mahdollisia perusteita soveltuvuudelle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio epäili lisäksi aiempien toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille erityisesti siksi, että Portugalin viranomaiset eivät antaneet mahdollisia perusteita soveltuvuudelle.

| (36) | Komissio kuitenkin arvioi, olisiko jokin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista lähtökohtaisesti sovellettavissa aiempiin toimenpiteisiin. Kun komissio oli sulkenut pois SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten soveltamisen, se totesi alustavasti, että vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta voitaisiin soveltaa. |
| --- | --- |

(36)

Komissio kuitenkin arvioi, olisiko jokin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista lähtökohtaisesti sovellettavissa aiempiin toimenpiteisiin. Kun komissio oli sulkenut pois SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten soveltamisen, se totesi alustavasti, että vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta voitaisiin soveltaa.

| (37) | Komissio huomautti, että aiempia toimenpiteitä ei ole nähtävästi myönnetty aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana laivanrakennusteollisuuteen sovellettavien erityisten valtiontukisääntöjen mukaisesti eli laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden (20) tai niiden edeltäjien (21) mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että ENVC vaikutti aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana olleen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, komissio huomautti, että ainoa asiaankuuluva sisämarkkinoille soveltuvuuden perusta näytti olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskeva perusta eli vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat. |
| --- | --- |

(37)

Komissio huomautti, että aiempia toimenpiteitä ei ole nähtävästi myönnetty aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana laivanrakennusteollisuuteen sovellettavien erityisten valtiontukisääntöjen mukaisesti eli laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden (20) tai niiden edeltäjien (21) mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että ENVC vaikutti aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana olleen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, komissio huomautti, että ainoa asiaankuuluva sisämarkkinoille soveltuvuuden perusta näytti olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskeva perusta eli vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat.

| (38) | Komissio huomautti, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.1 kohdassa pelastamistuelle asetetut edellytykset eivät kuitenkaan näytä täyttyvän. Komissio huomautti myös, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.2 kohdassa määritetyn rakenneuudistustuen osalta Portugali ei pystynyt osoittamaan yhtään tarvittavaa tekijää (rakenneuudistussuunnitelma, oma rahoitusosuus, korvaavat toimenpiteet jne.), jonka perusteella aiemmat toimenpiteet voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi. Komissiolla ei siten ollut todisteita siitä, voidaanko jokin aiemmista toimenpiteistä katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamis- tai rakenneuudistustueksi. |
| --- | --- |

(38)

Komissio huomautti, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.1 kohdassa pelastamistuelle asetetut edellytykset eivät kuitenkaan näytä täyttyvän. Komissio huomautti myös, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.2 kohdassa määritetyn rakenneuudistustuen osalta Portugali ei pystynyt osoittamaan yhtään tarvittavaa tekijää (rakenneuudistussuunnitelma, oma rahoitusosuus, korvaavat toimenpiteet jne.), jonka perusteella aiemmat toimenpiteet voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi. Komissiolla ei siten ollut todisteita siitä, voidaanko jokin aiemmista toimenpiteistä katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamis- tai rakenneuudistustueksi.

| (39) | Edellä mainituista syistä komissio suhtautui epäilevästi siihen, soveltuivatko ENVC:n hyväksi toteutetut aiemmat toimenpiteet sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(39)

Edellä mainituista syistä komissio suhtautui epäilevästi siihen, soveltuivatko ENVC:n hyväksi toteutetut aiemmat toimenpiteet sisämarkkinoille.

| (40) | Lisäksi komissio esitti monia huomioita Portugalin ENVC:n yksityistämisen yhteydessä suunnittelemista toimenpiteistä. Vaikka menettelyn aloittamista koskeva päätös ei koskekaan ENVC:n yksityistämisen tueksi suunniteltuja toimenpiteitä, komissio piti ENVC:n taloudellisen tilanteen ja suunniteltujen toimenpiteiden luonteen huomioon ottaen todennäköisenä, että suunniteltuihin toimenpiteisiin voisi sisältyä valtiontukea. Komissio kuitenkin huomauttaa, että Portugali hylkäsi ainoan hyväksyttävissä olevan tarjouksen ENVC:n yksityistämisestä ja päätti sen sijaan asettaa yhtiön selvitystilaan (katso edellä johdanto-osan 14–15 kappale). Tämän perusteella komissio katsoo, että ENVC:n yksityistämiseen liittyviä suunniteltuja toimenpiteitä ei toteutettu, eikä se siksi käsittele niitä tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi komissio esitti monia huomioita Portugalin ENVC:n yksityistämisen yhteydessä suunnittelemista toimenpiteistä. Vaikka menettelyn aloittamista koskeva päätös ei koskekaan ENVC:n yksityistämisen tueksi suunniteltuja toimenpiteitä, komissio piti ENVC:n taloudellisen tilanteen ja suunniteltujen toimenpiteiden luonteen huomioon ottaen todennäköisenä, että suunniteltuihin toimenpiteisiin voisi sisältyä valtiontukea. Komissio kuitenkin huomauttaa, että Portugali hylkäsi ainoan hyväksyttävissä olevan tarjouksen ENVC:n yksityistämisestä ja päätti sen sijaan asettaa yhtiön selvitystilaan (katso edellä johdanto-osan 14–15 kappale). Tämän perusteella komissio katsoo, että ENVC:n yksityistämiseen liittyviä suunniteltuja toimenpiteitä ei toteutettu, eikä se siksi käsittele niitä tässä päätöksessä.

5.   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

| (41) | Huomautuksissaan komission menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Portugalin viranomaiset huomauttivat, että huolimatta ENVC:lle vuodesta 2000 ja erityisesti vuodesta 2009 lähtien kerääntyneistä tappioista päätös pitää yritys toiminnassa antamalla sille riittävät varat oli järkevä vaihtoehto EMPORDEFille markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Huomautuksissaan komission menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Portugalin viranomaiset huomauttivat, että huolimatta ENVC:lle vuodesta 2000 ja erityisesti vuodesta 2009 lähtien kerääntyneistä tappioista päätös pitää yritys toiminnassa antamalla sille riittävät varat oli järkevä vaihtoehto EMPORDEFille markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti.

| (42) | ENVC:n vaikeuksien osalta Portugalin viranomaiset huomauttivat, että taloustilanteen vakavuus kävi ilmi vasta vuodenvaihteessa 2009–2010 ja että sen peruuttamattomuus tunnustettiin vasta yrityksen vuoden 2012 tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(42)

ENVC:n vaikeuksien osalta Portugalin viranomaiset huomauttivat, että taloustilanteen vakavuus kävi ilmi vasta vuodenvaihteessa 2009–2010 ja että sen peruuttamattomuus tunnustettiin vasta yrityksen vuoden 2012 tilinpäätöksessä.

| (43) | Portugalin viranomaiset selittivät myös, että vuoden 2006 pääomankorotus johtui Portugalin yrityslain 35 §:ään perustuvasta lakisääteisestä velvoitteesta. Tämän säännöksen mukaan, kun kyseessä olevan yhtiön osakepääomasta puolet häviää, i) yhtiö on purettava, ii) osakepääomaa on supistettava vähintään yhtiön oman pääoman (capital próprio) määrällä tai iii) yhtiön osakkeenomistajien on maksettava osuus osakepääomaan. Tällä perusteella ENVC:n osakkeenomistajat päättivät vuonna 2006 lisätä yhtiön pääomaa 24,875 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(43)

Portugalin viranomaiset selittivät myös, että vuoden 2006 pääomankorotus johtui Portugalin yrityslain 35 §:ään perustuvasta lakisääteisestä velvoitteesta. Tämän säännöksen mukaan, kun kyseessä olevan yhtiön osakepääomasta puolet häviää, i) yhtiö on purettava, ii) osakepääomaa on supistettava vähintään yhtiön oman pääoman (capital próprio) määrällä tai iii) yhtiön osakkeenomistajien on maksettava osuus osakepääomaan. Tällä perusteella ENVC:n osakkeenomistajat päättivät vuonna 2006 lisätä yhtiön pääomaa 24,875 miljoonaa euroa.

| (44) | Portugalin viranomaisten mukaan tämä päätös tehtiin siinä uskossa, että Portugalin yhtiölain 35 §:n muiden vaihtoehtojen nojalla ENVC ei pystyisi täyttämään rahoituksellisia ja kaupallisia sitoumuksiaan (erityisesti Portugalin laivaston osalta). ENVC:llä oli vuonna 2006 tilauskirjassaan 15 rakennushanketta, joiden yhteisarvo oli 386 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(44)

Portugalin viranomaisten mukaan tämä päätös tehtiin siinä uskossa, että Portugalin yhtiölain 35 §:n muiden vaihtoehtojen nojalla ENVC ei pystyisi täyttämään rahoituksellisia ja kaupallisia sitoumuksiaan (erityisesti Portugalin laivaston osalta). ENVC:llä oli vuonna 2006 tilauskirjassaan 15 rakennushanketta, joiden yhteisarvo oli 386 miljoonaa euroa.

| (45) | Portugalin viranomaiset väittävät, että myös markkinataloussijoittaja olisi valinnut ENVC:n pääomankorotuksen, jotta se voi jatkaa toimintaansa, ja vahvistanut siten sen kilpailukykyä laivanrakennusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

Portugalin viranomaiset väittävät, että myös markkinataloussijoittaja olisi valinnut ENVC:n pääomankorotuksen, jotta se voi jatkaa toimintaansa, ja vahvistanut siten sen kilpailukykyä laivanrakennusmarkkinoilla.

| (46) | Portugalin viranomaiset totesivat 14 päivänä helmikuuta 2014 esittämissään huomioissa, että päätös vuoden 2006 pääomankorotuksesta tehtiin ottaen huomioon yhtiön salkun lisäksi elokuussa 2005 päivätty ENVC:n rakenneuudistussuunnitelma. |
| --- | --- |

(46)

Portugalin viranomaiset totesivat 14 päivänä helmikuuta 2014 esittämissään huomioissa, että päätös vuoden 2006 pääomankorotuksesta tehtiin ottaen huomioon yhtiön salkun lisäksi elokuussa 2005 päivätty ENVC:n rakenneuudistussuunnitelma.

| (47) | Rakenneuudistussuunnitelman, josta toimitettiin luonnos, laati BPI-pankki (Banco Português de Investimento S.A.), ja se kattoi vuodet 2005–2009. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ENVC:n pitäisi keskittyä sotilaalliseen toimintaan elinkelpoisuutensa palauttamiseksi, vaikka siinä tunnustetaankin, että ENVC:n rahoituksellinen ja taloudellinen kestävyys riippui johdon kyvyistä, olemassa olevien sopimusten täyttämisestä ja laivanrakennusmarkkinoiden kehittymisestä. |
| --- | --- |

(47)

Rakenneuudistussuunnitelman, josta toimitettiin luonnos, laati BPI-pankki (Banco Português de Investimento S.A.), ja se kattoi vuodet 2005–2009. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ENVC:n pitäisi keskittyä sotilaalliseen toimintaan elinkelpoisuutensa palauttamiseksi, vaikka siinä tunnustetaankin, että ENVC:n rahoituksellinen ja taloudellinen kestävyys riippui johdon kyvyistä, olemassa olevien sopimusten täyttämisestä ja laivanrakennusmarkkinoiden kehittymisestä.

| (48) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ei määritetty ENVC:n tuolloin saatavilla olevien sopimusten täyttämättä jättämiseen liittyviä kustannuksia. Yrityksen toiminnan lopettamiseen (myös työntekijöiden irtisanomiseen ja vastuiden tasaamiseen) liittyviksi kustannuksiksi arvioitiin 175 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaisten mukaan selvitystilaa ei valittu, koska se olisi ollut kalliimpaa kuin pääomankorotus. |
| --- | --- |

(48)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ei määritetty ENVC:n tuolloin saatavilla olevien sopimusten täyttämättä jättämiseen liittyviä kustannuksia. Yrityksen toiminnan lopettamiseen (myös työntekijöiden irtisanomiseen ja vastuiden tasaamiseen) liittyviksi kustannuksiksi arvioitiin 175 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaisten mukaan selvitystilaa ei valittu, koska se olisi ollut kalliimpaa kuin pääomankorotus.

| (49) | Portugalin viranomaiset selittävät lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa tunnustettiin, että ENVC:tä on tuettava, koska yhtiö ei pystynyt jatkamaan toimintaansa itsenäisesti vuosina 2005–2007. Portugalin viranomaiset huomauttavat kuitenkin, että Portugalin julkisten yhtiöiden valvonnasta vastaava elimen (Inspecção-Geral de Finanças – IGF) vuoden 2009 raportissa todettiin, että ENVC:n rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut pantu riittävästi täytäntöön ja että rahoitus- ja talousennusteet kaudelle 2008–2011 olivat liian optimistisia. |
| --- | --- |

(49)

Portugalin viranomaiset selittävät lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa tunnustettiin, että ENVC:tä on tuettava, koska yhtiö ei pystynyt jatkamaan toimintaansa itsenäisesti vuosina 2005–2007. Portugalin viranomaiset huomauttavat kuitenkin, että Portugalin julkisten yhtiöiden valvonnasta vastaava elimen (Inspecção-Geral de Finanças – IGF) vuoden 2009 raportissa todettiin, että ENVC:n rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut pantu riittävästi täytäntöön ja että rahoitus- ja talousennusteet kaudelle 2008–2011 olivat liian optimistisia.

| (50) | Vuosien 2012 ja 2013 lainojen osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ENVC:hen sovelletut korot olivat samat, jotka EMPORDEF onnistui saamaan markkinoilta. Siksi korot pitäisi ottaa huomioon markkinaehtoisuuden perusteella ilman tukea. Portugalin viranomaisten mukaan EMPORDEF voitiin katsoa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista ja vastuista, koska se oli ENVC:n ainoa osakkeenomistaja. Viranomaiset väittävät siksi, että EMPORDEF ei lisännyt riskiään antamalla ENVC:lle edelleen vuosien 2012 ja 2013 lainat. |
| --- | --- |

(50)

Vuosien 2012 ja 2013 lainojen osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ENVC:hen sovelletut korot olivat samat, jotka EMPORDEF onnistui saamaan markkinoilta. Siksi korot pitäisi ottaa huomioon markkinaehtoisuuden perusteella ilman tukea. Portugalin viranomaisten mukaan EMPORDEF voitiin katsoa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista ja vastuista, koska se oli ENVC:n ainoa osakkeenomistaja. Viranomaiset väittävät siksi, että EMPORDEF ei lisännyt riskiään antamalla ENVC:lle edelleen vuosien 2012 ja 2013 lainat.

| (51) | Portugalin viranomaiset täsmensivät 14 päivänä helmikuuta 2014 antamissaan huomautuksissa, että ENVC ei ollut maksanut takaisin vuosien 2012 ja 2013 lainoja eikä ollut maksanut korkoja. Viranomaiset huomauttivat myös, että ENVC:n lainoihin oli tarvittaessa liitetty EMPORDEFin myöntämät takausilmoitukset. |
| --- | --- |

(51)

Portugalin viranomaiset täsmensivät 14 päivänä helmikuuta 2014 antamissaan huomautuksissa, että ENVC ei ollut maksanut takaisin vuosien 2012 ja 2013 lainoja eikä ollut maksanut korkoja. Viranomaiset huomauttivat myös, että ENVC:n lainoihin oli tarvittaessa liitetty EMPORDEFin myöntämät takausilmoitukset.

| (52) | Vuosina 2006, 2008, 2010 ja 2011 myönnettyjen DGTF-lainojen osalta Portugalin viranomaiset katsovat, että ne myönnettiin markkinaehtoisesti, koska sovellettu korko oli Euribor ja kuhunkin lainasopimukseen sovellettiin vaihtuvaa marginaalia. Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että DGTF-lainat myönnettiin ottaen huomioon ENVC:n tilauskirja, joka loi kohtalaisia odotuksia siitä, että ENVC pystyisi maksamaan lainansa takaisin. |
| --- | --- |

(52)

Vuosina 2006, 2008, 2010 ja 2011 myönnettyjen DGTF-lainojen osalta Portugalin viranomaiset katsovat, että ne myönnettiin markkinaehtoisesti, koska sovellettu korko oli Euribor ja kuhunkin lainasopimukseen sovellettiin vaihtuvaa marginaalia. Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että DGTF-lainat myönnettiin ottaen huomioon ENVC:n tilauskirja, joka loi kohtalaisia odotuksia siitä, että ENVC pystyisi maksamaan lainansa takaisin.

| (53) | Portugalin viranomaiset korostavat myös, että yksityisten toimijoiden välillä on normaalia käyttää takausilmoituksia mekanismina, jolla taataan rahoitusmarkkinoille pääsy yrityksille, joiden lainausvalmiudet ovat heikompia. Portugalin viranomaiset huomauttavat, että EMPORDEF katsottaisiin joka tapauksessa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista, koska se oli sen ainoa osakkeenomistaja. Joka tapauksessa Portugalin viranomaiset tunnustavat, että EMPORDEF ei koskaan veloittanut ENVC:ltä takausilmoituksista. |
| --- | --- |

(53)

Portugalin viranomaiset korostavat myös, että yksityisten toimijoiden välillä on normaalia käyttää takausilmoituksia mekanismina, jolla taataan rahoitusmarkkinoille pääsy yrityksille, joiden lainausvalmiudet ovat heikompia. Portugalin viranomaiset huomauttavat, että EMPORDEF katsottaisiin joka tapauksessa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista, koska se oli sen ainoa osakkeenomistaja. Joka tapauksessa Portugalin viranomaiset tunnustavat, että EMPORDEF ei koskaan veloittanut ENVC:ltä takausilmoituksista.

| (54) | Laivanrakennustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ne myönnettiin direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti ja että ne olivat siksi laivanrakennusteollisuudelle soveltuvaa tukea. Ammattikoulutustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että niitä myönnettiin kaikille yrityksille, jotka täyttivät sääntöjen mukaiset ehdot, ja että siksi ENVC ei saanut niiden myöntämisestä perusteetonta valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(54)

Laivanrakennustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ne myönnettiin direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti ja että ne olivat siksi laivanrakennusteollisuudelle soveltuvaa tukea. Ammattikoulutustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että niitä myönnettiin kaikille yrityksille, jotka täyttivät sääntöjen mukaiset ehdot, ja että siksi ENVC ei saanut niiden myöntämisestä perusteetonta valikoivaa etua.

| (55) | Atlântida-aluksen osalta Portugalin viranomaiset huomauttavat, että kesäkuussa 2012 sen markkina-arvoksi arvioitiin 29,24 miljoonaa euroa, jossa otettiin muun muassa huomioon sen vanhentuminen taloudelliselta kannalta ja fyysinen ja toiminnallinen heikkeneminen. Tässä yhteydessä Portugalin viranomaiset väittävät, että ei ole mitään syytä katsoa, että aluksen rakentaminen olisi antanut ENVC:lle perusteetonta etua, koska rakennuskustannukset ylittivät sopimushinnan. |
| --- | --- |

(55)

Atlântida-aluksen osalta Portugalin viranomaiset huomauttavat, että kesäkuussa 2012 sen markkina-arvoksi arvioitiin 29,24 miljoonaa euroa, jossa otettiin muun muassa huomioon sen vanhentuminen taloudelliselta kannalta ja fyysinen ja toiminnallinen heikkeneminen. Tässä yhteydessä Portugalin viranomaiset väittävät, että ei ole mitään syytä katsoa, että aluksen rakentaminen olisi antanut ENVC:lle perusteetonta etua, koska rakennuskustannukset ylittivät sopimushinnan.

6.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (56) | Tässä päätöksessä käsitellään ensin kysymystä siitä, onko ENVC vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (22) mukaisesti. Sen jälkeen analysoidaan, ovatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja onko kyseinen tuki, jos sitä on myönnetty, sääntöjen mukaista ja sisämarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(56)

Tässä päätöksessä käsitellään ensin kysymystä siitä, onko ENVC vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (22) mukaisesti. Sen jälkeen analysoidaan, ovatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja onko kyseinen tuki, jos sitä on myönnetty, sääntöjen mukaista ja sisämarkkinoille soveltuvaa.

6.1   ENVC:n vaikeudet

| (57) | Kuten edellä johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, Portugalin viranomaiset väittävät, että ENVC:n taloudellisen tilanteen vakavuus kävi ilmi vasta vuodenvaihteessa 2009–2010 ja että sen peruuttamattomuus tunnustettiin vasta yhtiön vuoden 2012 tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(57)

Kuten edellä johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, Portugalin viranomaiset väittävät, että ENVC:n taloudellisen tilanteen vakavuus kävi ilmi vasta vuodenvaihteessa 2009–2010 ja että sen peruuttamattomuus tunnustettiin vasta yhtiön vuoden 2012 tilinpäätöksessä.

| (58) | Komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämänsä näkemykset. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. |
| --- | --- |

(58)

Komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämänsä näkemykset. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.

| (59) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa täsmennetään, että yhtiön, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan olevan vaikeuksissa, kun se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai kun se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(59)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa täsmennetään, että yhtiön, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan olevan vaikeuksissa, kun se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai kun se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (60) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa lisätään, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. |
| --- | --- |

(60)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa lisätään, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä.

| (61) | Komissio huomauttaa, että ENVC on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on jatkuvasti kirjannut huomattavia tappiota ainakin vuodesta 2000 alkaen (katso seuraava taulukko 3):

  Taulukko 3


  ENVC:n nettotulokset vuosina 2000–2013 | Nettotulos (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |
| 2000 | – 2,72 |
| 2001 | – 4,98 |
| 2002 | – 11,12 |
| 2003 | – 26,87 |
| 2004 | – 27,02 |
| 2005 | – 14,38 |
| 2006 | – 5,26 |
| 2007 | – 8,04 |
| 2008 | – 12,07 |
| 2009 | – 22,26 |
| 2010 | – 41,90 |
| 2011 | – 22,70 |
| 2012 | – 8,78 |
| 2013 | – 52,42 |
| Lähde: EMPORDEFin tilinpäätös vuosilta 2006, 2007, 2008, 2012 ja 2013 (saatavilla osoitteessa http://www.empordef.pt/main.html), ENVC:n tilinpäätös vuosilta 2001, 2002, 2003, 2009, 2010 ja 2011. |

(61)

Komissio huomauttaa, että ENVC on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on jatkuvasti kirjannut huomattavia tappiota ainakin vuodesta 2000 alkaen (katso seuraava taulukko 3):

Taulukko 3

ENVC:n nettotulokset vuosina 2000–2013

Nettotulos (miljoonaa euroa)

2000

– 2,72

2001

– 4,98

2002

– 11,12

2003

– 26,87

2004

– 27,02

2005

– 14,38

2006

– 5,26

2007

– 8,04

2008

– 12,07

2009

– 22,26

2010

– 41,90

2011

– 22,70

2012

– 8,78

2013

– 52,42

Lähde: EMPORDEFin tilinpäätös vuosilta 2006, 2007, 2008, 2012 ja 2013 (saatavilla osoitteessa http://www.empordef.pt/main.html), ENVC:n tilinpäätös vuosilta 2001, 2002, 2003, 2009, 2010 ja 2011.

| (62) | Sen lisäksi, että ENVC:n toiminta on ollut huomattavan tappiollista, mikä on ensimmäinen merkki yrityksen vaikeuksista, nähtävissä on myös muita vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuja tavallisia merkkejä vaikeuksissa olevasta yrityksestä. ENVC:n liikevaihto esimerkiksi pieneni jatkuvasti ainakin vuodesta 2008 alkaen, ja se laski kyseisen vuoden 129,62 miljoonasta eurosta 55,58 miljoonaan euroon vuonna 2009, 20,22 miljoonaan euroon vuonna 2010 ja 15,11 miljoonaan euroon vuonna 2011. Vaikka vuonna 2012 liikevaihto kasvoi (30,38 miljoonaa euroa) logistista tukialusta koskevien lisätöiden ansiosta (23), se oli ainutkertainen tapahtuma, ja vuonna 2013 liikevaihto supistui jälleen 3,79 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(62)

Sen lisäksi, että ENVC:n toiminta on ollut huomattavan tappiollista, mikä on ensimmäinen merkki yrityksen vaikeuksista, nähtävissä on myös muita vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuja tavallisia merkkejä vaikeuksissa olevasta yrityksestä. ENVC:n liikevaihto esimerkiksi pieneni jatkuvasti ainakin vuodesta 2008 alkaen, ja se laski kyseisen vuoden 129,62 miljoonasta eurosta 55,58 miljoonaan euroon vuonna 2009, 20,22 miljoonaan euroon vuonna 2010 ja 15,11 miljoonaan euroon vuonna 2011. Vaikka vuonna 2012 liikevaihto kasvoi (30,38 miljoonaa euroa) logistista tukialusta koskevien lisätöiden ansiosta (23), se oli ainutkertainen tapahtuma, ja vuonna 2013 liikevaihto supistui jälleen 3,79 miljoonaan euroon.

| (63) | Lisäksi ENVC:n oma pääoma on ollut negatiivinen ainakin vuodesta 2009 alkaen: – 25,62 miljoonaa euroa vuonna 2009, – 74,49 miljoonaa euroa vuonna 2010, – 129,63 miljoonaa euroa vuonna 2011, – 142,45 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja – 193,46 miljoonaa euroa vuonna 2013 (24). |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi ENVC:n oma pääoma on ollut negatiivinen ainakin vuodesta 2009 alkaen: – 25,62 miljoonaa euroa vuonna 2009, – 74,49 miljoonaa euroa vuonna 2010, – 129,63 miljoonaa euroa vuonna 2011, – 142,45 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja – 193,46 miljoonaa euroa vuonna 2013 (24).

| (64) | Portugalin viranomaisten mukaan (katso edellä johdanto-osan 43 kappale) vuoden 2006 pääomankorotusta tarvittiin Portugalin yhtiölain 35 §:n noudattamiseksi, koska vaihtoehtona olisi ollut ENVC:n pääoman vähentäminen tai yhtiön asettaminen selvitystilaan. Lisäksi elokuussa 2005 BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa (katso edellä johdanto-osan 47 kappale) korostetaan, että vuoden 2003 lopusta lähtien ENVC oli teknisessä vararikossa (falência técnica). Lopuksi komissio huomauttaa, että IGF:n vuoden 2009 raportissa osoitetaan, että 31 päivänä joulukuuta 2005 ja vuoden 2008 lopussa ENVC oli jälleen teknisessä vararikossa. Siksi vaikuttaa siltä, että kyseisinä ajankohtina, kun ENVC oli teknisessä vararikossa, siinä oli kaikki vararikon merkit lukuun ottamatta sitä, että toimivaltainen tuomioistuin olisi virallisesti julistanut sen vararikkoon. Tämä viittaa siihen, että yhtiö täytti kansallisen lainsäädännön mukaiset edellytykset yhteistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti ainakin vuosien 2003, 2005 ja 2008 lopussa. |
| --- | --- |

(64)

Portugalin viranomaisten mukaan (katso edellä johdanto-osan 43 kappale) vuoden 2006 pääomankorotusta tarvittiin Portugalin yhtiölain 35 §:n noudattamiseksi, koska vaihtoehtona olisi ollut ENVC:n pääoman vähentäminen tai yhtiön asettaminen selvitystilaan. Lisäksi elokuussa 2005 BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa (katso edellä johdanto-osan 47 kappale) korostetaan, että vuoden 2003 lopusta lähtien ENVC oli teknisessä vararikossa (falência técnica). Lopuksi komissio huomauttaa, että IGF:n vuoden 2009 raportissa osoitetaan, että 31 päivänä joulukuuta 2005 ja vuoden 2008 lopussa ENVC oli jälleen teknisessä vararikossa. Siksi vaikuttaa siltä, että kyseisinä ajankohtina, kun ENVC oli teknisessä vararikossa, siinä oli kaikki vararikon merkit lukuun ottamatta sitä, että toimivaltainen tuomioistuin olisi virallisesti julistanut sen vararikkoon. Tämä viittaa siihen, että yhtiö täytti kansallisen lainsäädännön mukaiset edellytykset yhteistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti ainakin vuosien 2003, 2005 ja 2008 lopussa.

| (65) | Edellä mainitun perusteella komissio on päätellyt, että ENVC oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana. |
| --- | --- |

(65)

Edellä mainitun perusteella komissio on päätellyt, että ENVC oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla aiempien toimenpiteiden myöntöajankohtana.

6.2   Tuen olemassaolo

| (66) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(66)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (67) | Valtiontuen olemassaolon toteamiseksi on siis arvioitava, täyttyvätkö käsillä olevassa tapauksessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa luetellut kumulatiiviset kriteerit (valtion varojen siirtyminen, valikoiva etu, mahdollinen kilpailun vääristyminen sekä vaikutus EU:n sisäiseen kauppaan). |
| --- | --- |

(67)

Valtiontuen olemassaolon toteamiseksi on siis arvioitava, täyttyvätkö käsillä olevassa tapauksessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa luetellut kumulatiiviset kriteerit (valtion varojen siirtyminen, valikoiva etu, mahdollinen kilpailun vääristyminen sekä vaikutus EU:n sisäiseen kauppaan).

| (68) | Komissio panee tämän osalta jo merkille, että Portugalin viranomaiset eivät kiistä, että laivanrakennustukia voitaisiin pitää valtiontukena, koska ne myönnettiin – Portugalin viranomaisten mukaan – direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti. Komissio arvioi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille jäljempänä 6.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(68)

Komissio panee tämän osalta jo merkille, että Portugalin viranomaiset eivät kiistä, että laivanrakennustukia voitaisiin pitää valtiontukena, koska ne myönnettiin – Portugalin viranomaisten mukaan – direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti. Komissio arvioi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille jäljempänä 6.4 jaksossa.

| (69) | Vuonna 2005 ja 2006 myönnettiin ammattikoulutustukia257 791 euron arvosta, ja Portugalin viranomaiset toteavat, että ne myönnettiin Euroopan sosiaalirahaston tukemasta työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen kehityksen toimintaohjelmasta (POEFDS). Komissio huomauttaa, että nämä varat ovat itsessään valtiontukea, koska ne on myöntänyt jäsenvaltio vuosien 2000–2006 rakennerahastojen puitteissa. Komissio arvioi siksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille suoraan jäljempänä 6.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(69)

Vuonna 2005 ja 2006 myönnettiin ammattikoulutustukia257 791 euron arvosta, ja Portugalin viranomaiset toteavat, että ne myönnettiin Euroopan sosiaalirahaston tukemasta työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen kehityksen toimintaohjelmasta (POEFDS). Komissio huomauttaa, että nämä varat ovat itsessään valtiontukea, koska ne on myöntänyt jäsenvaltio vuosien 2000–2006 rakennerahastojen puitteissa. Komissio arvioi siksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille suoraan jäljempänä 6.4 jaksossa.

6.2.1   Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

| (70) | Portugalin viranomaiset eivät kiistä komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tekemää alustavaa havaintoa siitä, että kyse on valtion varoista ja että toimenpide johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(70)

Portugalin viranomaiset eivät kiistä komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tekemää alustavaa havaintoa siitä, että kyse on valtion varoista ja että toimenpide johtuu valtiosta.

| (71) | Ensinnäkin komissio korostaa, että DGTF-lainat, laivanrakennustuet ja ammattikoulutustuet myönnettiin suoraan valtion talousarviosta (pääasiassa DGTF:n kautta), ja siksi ei ole epäilystäkään siitä, että näissä aiemmissa toimenpiteissä on kyse valtion varoista ja että ne johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(71)

Ensinnäkin komissio korostaa, että DGTF-lainat, laivanrakennustuet ja ammattikoulutustuet myönnettiin suoraan valtion talousarviosta (pääasiassa DGTF:n kautta), ja siksi ei ole epäilystäkään siitä, että näissä aiemmissa toimenpiteissä on kyse valtion varoista ja että ne johtuvat valtiosta.

| (72) | EMPORDEFin osalta komissio katsoo myös, että sen toimissa on kyse valtion varoista (koska EMPORDEFin määrärahat tulevat suoraan valtiolta) ja että kyseiset toimet johtuvat valtiosta asiassa Stardust Marine vahvistetussa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (25). Komissio panee merkille, että se on valtion 100-prosenttisesti omistama julkinen holdingyhtiö: EMPORDEFin ainoa osakkeenomistaja valtion puolesta on DGTF. EMPORDEF on lisäksi valtiovarain- ja julkishallintoministeriön välittömässä valvonnassa rahoitusvalvonnan osalta ja puolustusministeriön valvonnassa alakohtaisen valvonnan osalta (26). |
| --- | --- |

(72)

EMPORDEFin osalta komissio katsoo myös, että sen toimissa on kyse valtion varoista (koska EMPORDEFin määrärahat tulevat suoraan valtiolta) ja että kyseiset toimet johtuvat valtiosta asiassa Stardust Marine vahvistetussa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (25). Komissio panee merkille, että se on valtion 100-prosenttisesti omistama julkinen holdingyhtiö: EMPORDEFin ainoa osakkeenomistaja valtion puolesta on DGTF. EMPORDEF on lisäksi valtiovarain- ja julkishallintoministeriön välittömässä valvonnassa rahoitusvalvonnan osalta ja puolustusministeriön valvonnassa alakohtaisen valvonnan osalta (26).

| (73) | EMPORDEFin verkkosivuston mukaan sen toimet ovat lisäksi yhdenmukaisia sen ainoan osakkeenomistajan eli valtion tavoitteiden, toimintatapojen ja päämäärien kanssa (27). Lisäksi puolustusministeri nimittää suoraan EMPORDEFin johtajan ja toimitusjohtajat (28). |
| --- | --- |

(73)

EMPORDEFin verkkosivuston mukaan sen toimet ovat lisäksi yhdenmukaisia sen ainoan osakkeenomistajan eli valtion tavoitteiden, toimintatapojen ja päämäärien kanssa (27). Lisäksi puolustusministeri nimittää suoraan EMPORDEFin johtajan ja toimitusjohtajat (28).

| (74) | Edellä mainitun lisäksi ENVC:n suunniteltua yksityistämistä koskevissa säännöissä (katso edellä 2.2 jakso) todetaan selkeästi, että lopullisen päätöksen tekee Portugalin hallitus eikä EMPORDEF. Välillisten todisteiden osalta komissio toteaa, että Portugalin puolustusministeriö antoi 4 päivänä tammikuuta 2012 lehdistötiedotteen, jossa todetaan seuraavaa: Puolustusministeriö päätti 2 päivänä heinäkuuta 2011 lykätä ENVC:n käytöstäpoistamista. Elokuussa puolustusministeriö valtuutti EMPORDEFin uuden hallinnon etsimään ratkaisun, jolla vältettäisiin ENVC:n käytöstäpoisto ja sulkeminen
   (29). Lisäksi puolustusministeriö on ilmoittanut monesti julkisesti vaiheista, joita on pantava täytäntöön ENVC:n suunnitellun yksityistämisen osalta (30). Kun yksityistämissuunnitelmista luovuttiin, Portugalin hallitus antoi EMPORDEFille valtuudet ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin ENVC:n osalta (31). |
| --- | --- |

(74)

Edellä mainitun lisäksi ENVC:n suunniteltua yksityistämistä koskevissa säännöissä (katso edellä 2.2 jakso) todetaan selkeästi, että lopullisen päätöksen tekee Portugalin hallitus eikä EMPORDEF. Välillisten todisteiden osalta komissio toteaa, että Portugalin puolustusministeriö antoi 4 päivänä tammikuuta 2012 lehdistötiedotteen, jossa todetaan seuraavaa: Puolustusministeriö päätti 2 päivänä heinäkuuta 2011 lykätä ENVC:n käytöstäpoistamista. Elokuussa puolustusministeriö valtuutti EMPORDEFin uuden hallinnon etsimään ratkaisun, jolla vältettäisiin ENVC:n käytöstäpoisto ja sulkeminen
   (29). Lisäksi puolustusministeriö on ilmoittanut monesti julkisesti vaiheista, joita on pantava täytäntöön ENVC:n suunnitellun yksityistämisen osalta (30). Kun yksityistämissuunnitelmista luovuttiin, Portugalin hallitus antoi EMPORDEFille valtuudet ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin ENVC:n osalta (31).

| (75) | Edellä kerrotun perusteella komissio on päätellyt, että EMPORDEFin toimet johtuvat valtiosta ja että aiemmissa toimenpiteissä, jotka se myönsi ENVC:lle, oli kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(75)

Edellä kerrotun perusteella komissio on päätellyt, että EMPORDEFin toimet johtuvat valtiosta ja että aiemmissa toimenpiteissä, jotka se myönsi ENVC:lle, oli kyse valtion varoista.

6.2.2   Valikoiva etu

| (76) | Sen osalta, saiko ENVC aiemmista toimenpiteistä perusteetonta valikoivaa etua, komissio huomauttaa Portugalin katsovan, että näin ei ole useimmissa aiemmissa toimenpiteissä, koska ne olisivat markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(76)

Sen osalta, saiko ENVC aiemmista toimenpiteistä perusteetonta valikoivaa etua, komissio huomauttaa Portugalin katsovan, että näin ei ole useimmissa aiemmissa toimenpiteissä, koska ne olisivat markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

| (77) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että huolimatta silloin saatavilla olleista rajallisista tiedoista, näytti epätodennäköiseltä, että yksikään järkevä yksityinen toimija olisi myöntänyt ENVC:lle kyseiset aiemmat toimenpiteet. ENVC:n tuonaikaisten vaikeuksien perusteella komissio katsoi alustavasti, että järkevä markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt kyseistä rahoitusta ENVC:n kaltaiselle yhtiölle. Komissio myös katsoi alustavasti, että etu olisi valikoivaa, koska sen ainoa edunsaaja oli ENVC. |
| --- | --- |

(77)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että huolimatta silloin saatavilla olleista rajallisista tiedoista, näytti epätodennäköiseltä, että yksikään järkevä yksityinen toimija olisi myöntänyt ENVC:lle kyseiset aiemmat toimenpiteet. ENVC:n tuonaikaisten vaikeuksien perusteella komissio katsoi alustavasti, että järkevä markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt kyseistä rahoitusta ENVC:n kaltaiselle yhtiölle. Komissio myös katsoi alustavasti, että etu olisi valikoivaa, koska sen ainoa edunsaaja oli ENVC.

| (78) | Vuoden 2006 pääomakorotuksen osalta komissio ei yhdy Portugalin viranomaisten näkemykseen siitä, että markkinataloustoimija olisi päättänyt lisätä ENVC:n pääomaa – sen selvitystilaan asettamisen sijasta – jotta yhtiö voisi jatkaa toimintaansa laivarakennusmarkkinoilla, erityisesti siksi, että sen tilauskirjassa oli tuolloin 15 rakennushanketta, joiden arvo oli 386 miljoonaa euroa (katso edellä johdanto-osan 44 kappale). |
| --- | --- |

(78)

Vuoden 2006 pääomakorotuksen osalta komissio ei yhdy Portugalin viranomaisten näkemykseen siitä, että markkinataloustoimija olisi päättänyt lisätä ENVC:n pääomaa – sen selvitystilaan asettamisen sijasta – jotta yhtiö voisi jatkaa toimintaansa laivarakennusmarkkinoilla, erityisesti siksi, että sen tilauskirjassa oli tuolloin 15 rakennushanketta, joiden arvo oli 386 miljoonaa euroa (katso edellä johdanto-osan 44 kappale).

| (79) | Komissio huomauttaa ensinnäkin, että järkevä markkinataloustoimija olisi ottanut huomioon, onko taloudellisesti järkevämpää asettaa yhtiö selvitystilaan vai myöntää lisäpääomaa, pitänyt mielessä ENVC:n heikon taloudellisen tuloksen vuosina 2000–2006 ja ottanut myös huomioon valtion ENVC:lle jo myöntämät toimenpiteet ennen vuoden 2006 pääomankorotusta (tammi-/helmikuussa 2006 myönnettyjä DGTF-lainoja, joiden arvo oli 30 miljoonaa euroa, 27 miljoonan arvoisia laivanrakennustukia ja ammattikoulutustukia). |
| --- | --- |

(79)

Komissio huomauttaa ensinnäkin, että järkevä markkinataloustoimija olisi ottanut huomioon, onko taloudellisesti järkevämpää asettaa yhtiö selvitystilaan vai myöntää lisäpääomaa, pitänyt mielessä ENVC:n heikon taloudellisen tuloksen vuosina 2000–2006 ja ottanut myös huomioon valtion ENVC:lle jo myöntämät toimenpiteet ennen vuoden 2006 pääomankorotusta (tammi-/helmikuussa 2006 myönnettyjä DGTF-lainoja, joiden arvo oli 30 miljoonaa euroa, 27 miljoonan arvoisia laivanrakennustukia ja ammattikoulutustukia).

| (80) | Vaikka tilausten määrä näyttää ylittävän kyseisistä aiemmista toimenpiteistä saatavan määrän, komissio katsoo, että järkevä markkinataloustoimija olisi myös ottanut huomioon todennäköisyyden siitä, olisiko ENVC pystynyt suorittamaan rakentamishankkeet voitolla ja/tai sopimusten määräajoissa seuraamusten maksamisen välttämiseksi (32). Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan mikään ei viittaa siihen, että EMPORDEF olisi pohtinut tällaisia asioita tehdessään vuoden 2006 pääomankorotuksen. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka tilausten määrä näyttää ylittävän kyseisistä aiemmista toimenpiteistä saatavan määrän, komissio katsoo, että järkevä markkinataloustoimija olisi myös ottanut huomioon todennäköisyyden siitä, olisiko ENVC pystynyt suorittamaan rakentamishankkeet voitolla ja/tai sopimusten määräajoissa seuraamusten maksamisen välttämiseksi (32). Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan mikään ei viittaa siihen, että EMPORDEF olisi pohtinut tällaisia asioita tehdessään vuoden 2006 pääomankorotuksen.

| (81) | Portugalin viranomaiset huomauttavat lisäksi, että BPI-pankin elokuussa 2005 laatiman rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti ENVC:n sulkemiseen liittyvien kustannusten arvioitiin olevan 175 miljoonaa euroa. Portugalin mukaan selvitystilaa ei valittu, koska se olisi ollut kalliimpaa kuin pääomankorotus. |
| --- | --- |

(81)

Portugalin viranomaiset huomauttavat lisäksi, että BPI-pankin elokuussa 2005 laatiman rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti ENVC:n sulkemiseen liittyvien kustannusten arvioitiin olevan 175 miljoonaa euroa. Portugalin mukaan selvitystilaa ei valittu, koska se olisi ollut kalliimpaa kuin pääomankorotus.

| (82) | Tämän osalta komissio huomauttaa, että todisteet eivät tue BPI-pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tekemää arviota. Tämän perusteella komissio ei pysty arvioimaan arvion tarkkuutta ja päättelemään, oliko EMPORDEFin todellakin taloudellisesti järkevämpää tehdä pääomankorotus kuin asettaa yhtiö selvitystilaan. |
| --- | --- |

(82)

Tämän osalta komissio huomauttaa, että todisteet eivät tue BPI-pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tekemää arviota. Tämän perusteella komissio ei pysty arvioimaan arvion tarkkuutta ja päättelemään, oliko EMPORDEFin todellakin taloudellisesti järkevämpää tehdä pääomankorotus kuin asettaa yhtiö selvitystilaan.

| (83) | Komissio huomauttaa myös, että BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa pantiin merkille, että ENVC:llä itsellään ei ollut valmiuksia palauttaa elinkelpoisuutta ja että se tarvitsi perustapauksessakin 45–50 miljoonan euron arvosta ulkopuolisia varoja ja pessimististen arvioiden mukaan 70–80 miljoonaa euroa. Vuoden 2006 pääomankorotuksen määrä (24,875 miljoonaa euroa) on huomattavasti vähemmän kuin nämä arviot, eikä ENVC olisi voinut sen avulla palauttaa elinkelpoisuuttaan. |
| --- | --- |

(83)

Komissio huomauttaa myös, että BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa pantiin merkille, että ENVC:llä itsellään ei ollut valmiuksia palauttaa elinkelpoisuutta ja että se tarvitsi perustapauksessakin 45–50 miljoonan euron arvosta ulkopuolisia varoja ja pessimististen arvioiden mukaan 70–80 miljoonaa euroa. Vuoden 2006 pääomankorotuksen määrä (24,875 miljoonaa euroa) on huomattavasti vähemmän kuin nämä arviot, eikä ENVC olisi voinut sen avulla palauttaa elinkelpoisuuttaan.

| (84) | Komissio huomauttaa lopuksi, että ENVC tarvitsi perusteellista rakenneuudistusta, kuten BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa tunnustetaan. Vaikka rakenneuudistussuunnitelma on pelkkä luonnos, jo siinä osoitetaan ENVC:n vaikeudet ja ulkopuolisen lisärahoituksen tarve. Rakenneuudistussuunnitelmassa tehdään kuitenkin selväksi, että ENVC:n palauttaminen elinkelpoiseksi riippuisi huomattavasti yhtiön johdon kyvystä noudattaa yhtiön sopimuksia ja laivanrakennusmarkkinoiden kehittymisestä. Tämän osalta komissio huomauttaa, että Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita siitä, että EMPORDEF otti nämä tekijät huomioon toteuttaessaan vuoden 2006 pääomankorotuksen, joka – joka tapauksessa – jäi kauas rakenneuudistussuunnitelmassa arvioiduista määristä, joiden avulla yhtiö voisi palata elinkelpoiseksi. |
| --- | --- |

(84)

Komissio huomauttaa lopuksi, että ENVC tarvitsi perusteellista rakenneuudistusta, kuten BPI-pankin laatimassa rakenneuudistussuunnitelmassa tunnustetaan. Vaikka rakenneuudistussuunnitelma on pelkkä luonnos, jo siinä osoitetaan ENVC:n vaikeudet ja ulkopuolisen lisärahoituksen tarve. Rakenneuudistussuunnitelmassa tehdään kuitenkin selväksi, että ENVC:n palauttaminen elinkelpoiseksi riippuisi huomattavasti yhtiön johdon kyvystä noudattaa yhtiön sopimuksia ja laivanrakennusmarkkinoiden kehittymisestä. Tämän osalta komissio huomauttaa, että Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita siitä, että EMPORDEF otti nämä tekijät huomioon toteuttaessaan vuoden 2006 pääomankorotuksen, joka – joka tapauksessa – jäi kauas rakenneuudistussuunnitelmassa arvioiduista määristä, joiden avulla yhtiö voisi palata elinkelpoiseksi.

| (85) | Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että varovainen markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt vuoden 2006 pääomankorotusta ja että siksi siinä oli kyse perusteettomasta edusta ENVC:lle. |
| --- | --- |

(85)

Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että varovainen markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt vuoden 2006 pääomankorotusta ja että siksi siinä oli kyse perusteettomasta edusta ENVC:lle.

| (86) | Portugalin viranomaisten EMPORDEFin yhteensä 101 118 066,03 euron arvosta myöntämien vuosien 2012 ja 2013 lainojen osalta toimittamista tiedoista käy ilmi, että vuoden 2012 aikana EMPORDEF allekirjoitti ENVC:n kanssa 70 sopimusta, jotka olivat tavallisesti lyhytaikaisia 90 päivän erääntymisajalla. Lainoja myönnettiin useina erisuuruisina määrinä, ja niiden korot vaihtelivat, tavallisin oli kolmen kuukauden Euribor ja marginaali. Joissakin sopimuksissa oli kuitenkin kiinteä korko, erityisesti lokakuusta 2012 eteenpäin allekirjoitetuissa sopimuksissa (katso esimerkiksi 30 päivänä maaliskuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli 16,7 miljoonaa euroa ja korko kaksi prosenttia, ja 2 päivänä marraskuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli 10,570 miljoonaa euroa ja korko 5,871 prosenttia, tai 1 päivänä joulukuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli miljoona euroa ja korko sama 5,871 prosenttia). Vaikuttaa myös siltä, että lainasopimukset eivät olleet vakuudellisia. |
| --- | --- |

(86)

Portugalin viranomaisten EMPORDEFin yhteensä 101 118 066,03 euron arvosta myöntämien vuosien 2012 ja 2013 lainojen osalta toimittamista tiedoista käy ilmi, että vuoden 2012 aikana EMPORDEF allekirjoitti ENVC:n kanssa 70 sopimusta, jotka olivat tavallisesti lyhytaikaisia 90 päivän erääntymisajalla. Lainoja myönnettiin useina erisuuruisina määrinä, ja niiden korot vaihtelivat, tavallisin oli kolmen kuukauden Euribor ja marginaali. Joissakin sopimuksissa oli kuitenkin kiinteä korko, erityisesti lokakuusta 2012 eteenpäin allekirjoitetuissa sopimuksissa (katso esimerkiksi 30 päivänä maaliskuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli 16,7 miljoonaa euroa ja korko kaksi prosenttia, ja 2 päivänä marraskuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli 10,570 miljoonaa euroa ja korko 5,871 prosenttia, tai 1 päivänä joulukuuta 2012 allekirjoitettu sopimus, jonka arvo oli miljoona euroa ja korko sama 5,871 prosenttia). Vaikuttaa myös siltä, että lainasopimukset eivät olleet vakuudellisia.

| (87) | Portugalin viranomaiset katsovat, että DGTF-lainoissa ei ole kyse tuesta, koska EMPORDEF sovelsi ENVC:hen samaa korkokantaa, jonka se sai markkinoilta. Koska EMPORDEF katsottaisiin ENVC:n ainoana osakkeenomistajana joka tapauksessa vastuulliseksi kaikista ENVC:n veloista ja vastuista, Portugalin viranomaiset väittävät, että EMPORDEF ei kasvattanut riskiään lainaamalla lisää ENVC:lle. |
| --- | --- |

(87)

Portugalin viranomaiset katsovat, että DGTF-lainoissa ei ole kyse tuesta, koska EMPORDEF sovelsi ENVC:hen samaa korkokantaa, jonka se sai markkinoilta. Koska EMPORDEF katsottaisiin ENVC:n ainoana osakkeenomistajana joka tapauksessa vastuulliseksi kaikista ENVC:n veloista ja vastuista, Portugalin viranomaiset väittävät, että EMPORDEF ei kasvattanut riskiään lainaamalla lisää ENVC:lle.

| (88) | Ensinnäkään ei vaikuta siltä, että EMPORDEF olisi vastuussa kaikista ENVC:n veloista ja vastuista, koska EMPORDEF ja ENVC ovat yhtiöitä, joiden osakkaiden vastuu on rajattu (sociedade anónima). Yleisenä sääntönä yhtiöissä, joiden osakkaiden vastuu on rajattu, jäsenten (osakkeenomistajien) vastuu rajoittuu niiden osakkeiden nimellisarvoon Portugalin yhtiölain 271 §:n mukaisesti (33). Tämän perusteella EMPORDEF olisi vuosien 2012 ja 2013 lainat myöntämällä aiheuttanut lisäriskejä ylittämällä osakeosuutensa yhtiössä. |
| --- | --- |

(88)

Ensinnäkään ei vaikuta siltä, että EMPORDEF olisi vastuussa kaikista ENVC:n veloista ja vastuista, koska EMPORDEF ja ENVC ovat yhtiöitä, joiden osakkaiden vastuu on rajattu (sociedade anónima). Yleisenä sääntönä yhtiöissä, joiden osakkaiden vastuu on rajattu, jäsenten (osakkeenomistajien) vastuu rajoittuu niiden osakkeiden nimellisarvoon Portugalin yhtiölain 271 §:n mukaisesti (33). Tämän perusteella EMPORDEF olisi vuosien 2012 ja 2013 lainat myöntämällä aiheuttanut lisäriskejä ylittämällä osakeosuutensa yhtiössä.

| (89) | Huolimatta edellä mainitusta komissio katsoo joka tapauksessa, että EMPORDEF ei toiminut järkevän markkinasijoittajan tavoin myöntäessään vuosien 2012 ja 2013 lainat ENVC:lle. Siinä vaiheessa ENVC:n taloudellinen tilanne oli erittäin vaikea: sen edellisen vuoden tappiot olivat 22,70 miljoonaa euroa (katso edellä taulukko 3) ja sen negatiivinen oma pääoma oli – 129,63 miljoonaa euroa (katso edellä johdanto-osan 63 kappale). ENVC:n vaikeudet huomioon ottaen komissio katsoo, että markkinataloussijoittaja olisi arvioinut ENVC:n taloudellisen tilanteen ja analysoinut yhtiön valmiuksia maksaa lainat ja korot takaisin. Tämän osalta komissio huomauttaa, että monet rahoituslaitokset – joista komissiolla ei ole syytä epäillä, että ne eivät toimisi sijoittajina – olivat kieltäytyneet myöntämästä lainaa suoraan ENVC:lle. Tämä jo osoittaa, että markkinoilla ei enää uskottu, että ENVC pystyisi maksamaan lainat takaisin. |
| --- | --- |

(89)

Huolimatta edellä mainitusta komissio katsoo joka tapauksessa, että EMPORDEF ei toiminut järkevän markkinasijoittajan tavoin myöntäessään vuosien 2012 ja 2013 lainat ENVC:lle. Siinä vaiheessa ENVC:n taloudellinen tilanne oli erittäin vaikea: sen edellisen vuoden tappiot olivat 22,70 miljoonaa euroa (katso edellä taulukko 3) ja sen negatiivinen oma pääoma oli – 129,63 miljoonaa euroa (katso edellä johdanto-osan 63 kappale). ENVC:n vaikeudet huomioon ottaen komissio katsoo, että markkinataloussijoittaja olisi arvioinut ENVC:n taloudellisen tilanteen ja analysoinut yhtiön valmiuksia maksaa lainat ja korot takaisin. Tämän osalta komissio huomauttaa, että monet rahoituslaitokset – joista komissiolla ei ole syytä epäillä, että ne eivät toimisi sijoittajina – olivat kieltäytyneet myöntämästä lainaa suoraan ENVC:lle. Tämä jo osoittaa, että markkinoilla ei enää uskottu, että ENVC pystyisi maksamaan lainat takaisin.

| (90) | Pelkästään käyttämällä samoja korkotasoja, jotka EMPORDEF sai markkinoilta saamiinsa lainoihin, se myönsi ENVC:lle perusteettoman edun, koska ENVC ei olisi pystynyt saamaan kyseisiä ehtoja – itse asiassa ENVC ei olisi saanut markkinoilta lainkaan lainaa. Vaikka jotkin EMPORDEFin ENVC:hen soveltamat korkotasot voivat vaikuttaa suhteellisen korkeilta (esimerkiksi kolmen kuukauden Euribor ja 8,431 prosentin marginaali 30 päivänä toukokuuta 2012 allekirjoitetussa sopimuksessa), komissio katsoo, että mikään yksityinen rahoituslaitos ei olisi myöntänyt kyseistä lainaa ilman vakuuksia selkeästi vaikeuksissa olevalle yritykselle. |
| --- | --- |

(90)

Pelkästään käyttämällä samoja korkotasoja, jotka EMPORDEF sai markkinoilta saamiinsa lainoihin, se myönsi ENVC:lle perusteettoman edun, koska ENVC ei olisi pystynyt saamaan kyseisiä ehtoja – itse asiassa ENVC ei olisi saanut markkinoilta lainkaan lainaa. Vaikka jotkin EMPORDEFin ENVC:hen soveltamat korkotasot voivat vaikuttaa suhteellisen korkeilta (esimerkiksi kolmen kuukauden Euribor ja 8,431 prosentin marginaali 30 päivänä toukokuuta 2012 allekirjoitetussa sopimuksessa), komissio katsoo, että mikään yksityinen rahoituslaitos ei olisi myöntänyt kyseistä lainaa ilman vakuuksia selkeästi vaikeuksissa olevalle yritykselle.

| (91) | Komissio myös huomauttaa, että kun ensimmäiset sopimukset olivat saavuttaneet 90 päivän erääntymisaikansa, EMPORDEF olisi voinut havaita, että ENVC ei ollut maksanut lainan pääomaa takaisin eikä maksanut korkoja (katso edellä johdanto-osan 51 kappale). Tämän perusteella komissio katsoo, että järkevä markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt lisälainoja ENVC:lle. |
| --- | --- |

(91)

Komissio myös huomauttaa, että kun ensimmäiset sopimukset olivat saavuttaneet 90 päivän erääntymisaikansa, EMPORDEF olisi voinut havaita, että ENVC ei ollut maksanut lainan pääomaa takaisin eikä maksanut korkoja (katso edellä johdanto-osan 51 kappale). Tämän perusteella komissio katsoo, että järkevä markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt lisälainoja ENVC:lle.

| (92) | Komissio on siksi päätellyt, että vuosien 2012 ja 2013 lainoissa oli kyse perusteettomasta edusta ENVC:lle. |
| --- | --- |

(92)

Komissio on siksi päätellyt, että vuosien 2012 ja 2013 lainoissa oli kyse perusteettomasta edusta ENVC:lle.

| (93) | Komissio arvioi nyt, saiko ENVC perusteettoman edun DGTF-lainoista, joiden määrä oli 56 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaiset toteavat, että näiden lainojen korko oli kuuden kuukauden Euribor ja sopimuksen mukaan vaihteleva marginaali. Viranomaisten mukaan tämä vastike olisi tyydyttävä sijoittajan kannalta ja sulkee siksi pois mahdollisuuden siitä, että kyse olisi perusteettomasta edusta ja valtiontuesta. Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että DGTF-lainat myönnettiin osittain ENVC:n tilauskirjan perusteella. |
| --- | --- |

(93)

Komissio arvioi nyt, saiko ENVC perusteettoman edun DGTF-lainoista, joiden määrä oli 56 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaiset toteavat, että näiden lainojen korko oli kuuden kuukauden Euribor ja sopimuksen mukaan vaihteleva marginaali. Viranomaisten mukaan tämä vastike olisi tyydyttävä sijoittajan kannalta ja sulkee siksi pois mahdollisuuden siitä, että kyse olisi perusteettomasta edusta ja valtiontuesta. Portugalin viranomaiset huomauttavat myös, että DGTF-lainat myönnettiin osittain ENVC:n tilauskirjan perusteella.

| (94) | Komissio ei voi yhtyä Portugalin viranomaisten näkemyksiin siitä, että kuuden kuukauden Euriboria vastaavan koron ja vaihtelevan marginaalin asettaminen tekisi DGTF-lainoista markkinaehtoisia. Taulukossa 4 tehdään yhteenveto DGTF-lainoihin niiden allekirjoittamisen aikaan sovelletusta kokonaiskorosta:

  Taulukko 4


  DGTF-lainoihin sovellettu kokonaiskorko










  Sopimuksen allekirjoituspäivä | Määrä euroina | Kuuden kuukauden Euribor (a) (%) | Marginaali (34)
  (b) | Kokonaiskorko (a) + (b) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. tammikuuta 2006 | 30 000 000 | 2,698 | 150 korkopistettä | 4,198 (35) |
| 11. joulukuuta 2008 | 8 000 000 | 3,417 | 100 korkopistettä | 4,417 |
| 28. huhtikuuta 2010 | 5 000 000 | 0,964 | 100 korkopistettä | 1,964 |
| 27. huhtikuuta 2011
  (maksettiin kahdessa erässä huhtikuussa 2011 ja kesäkuussa 2011) | 13 000 000 | 1,661 | 3,907 % (huhtikuu 2011)
  3,580 % (kesäkuu 2011) | 5,568 (huhtikuu 2011)
  5,241 (kesäkuu 2011) |

(94)

Komissio ei voi yhtyä Portugalin viranomaisten näkemyksiin siitä, että kuuden kuukauden Euriboria vastaavan koron ja vaihtelevan marginaalin asettaminen tekisi DGTF-lainoista markkinaehtoisia. Taulukossa 4 tehdään yhteenveto DGTF-lainoihin niiden allekirjoittamisen aikaan sovelletusta kokonaiskorosta:

Taulukko 4

DGTF-lainoihin sovellettu kokonaiskorko

Sopimuksen allekirjoituspäivä

Määrä euroina

Kuuden kuukauden Euribor (a) (%)

Marginaali (34)
  (b)

Kokonaiskorko (a) + (b) (%)

31. tammikuuta 2006

30 000 000

2,698

150 korkopistettä

4,198 (35)

11. joulukuuta 2008

8 000 000

3,417

100 korkopistettä

4,417

28. huhtikuuta 2010

5 000 000

0,964

100 korkopistettä

1,964

27. huhtikuuta 2011

(maksettiin kahdessa erässä huhtikuussa 2011 ja kesäkuussa 2011)

13 000 000

1,661

3,907 % (huhtikuu 2011)

3,580 % (kesäkuu 2011)

5,568 (huhtikuu 2011)

5,241 (kesäkuu 2011)

| (95) | DGTF-lainoihin sovellettujen korkojen markkinaehtoisuuden tarkistamiseksi komissio käyttää parhaana saatavilla olevana arviona kyseisenä ajankohtana sovellettavista säännöistä saatavia viitetasoja. |
| --- | --- |

(95)

DGTF-lainoihin sovellettujen korkojen markkinaehtoisuuden tarkistamiseksi komissio käyttää parhaana saatavilla olevana arviona kyseisenä ajankohtana sovellettavista säännöistä saatavia viitetasoja.

| (96) | Ensinnäkin, kuten edellä 6.1 jaksossa todetaan, komissio katsoo, että vuosina 2006 ja 2008 ENVC:n voitiin katsoa olevan vaikeuksissa oleva yritys. Erityisesti vuoden 2006 DGTF-lainan osalta komissio huomauttaa, että IGF:n vuoden 2009 raportin mukaan ENVC oli 31 päivänä joulukuuta 2005 teknisessä vararikossa. Vuoden 2008 DGTF-lainan osalta samassa raportissa todetaan, että vuoden 2008 lopussa ENVC oli jälleen teknisessä vararikossa (katso edellä johdanto-osan 64 kappale). |
| --- | --- |

(96)

Ensinnäkin, kuten edellä 6.1 jaksossa todetaan, komissio katsoo, että vuosina 2006 ja 2008 ENVC:n voitiin katsoa olevan vaikeuksissa oleva yritys. Erityisesti vuoden 2006 DGTF-lainan osalta komissio huomauttaa, että IGF:n vuoden 2009 raportin mukaan ENVC oli 31 päivänä joulukuuta 2005 teknisessä vararikossa. Vuoden 2008 DGTF-lainan osalta samassa raportissa todetaan, että vuoden 2008 lopussa ENVC oli jälleen teknisessä vararikossa (katso edellä johdanto-osan 64 kappale).

| (97) | Erityisesti vuoden 2006 DGTF-lainan osalta tuolloin sovelletussa vuoden 1997 viite- ja diskonttokorkojen asettamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa (36) vahvistettiin, että perustasoa (3,70 prosenttia Portugalissa tammikuussa 2006) (37) oli nostettava vähintään 400 korkopisteen preemiolla tilanteissa, joihin liittyi erityinen riski. Tämän osalta komissio korostaa ENVC:n tuonaikaisia vaikeuksia sekä sitä, että ENVC oli teknisessä vararikossa. Myös vuoden 2006 DGTF-lainasopimuksen mukaan ENVC sopi vakuudeksi tiettyjen Portugalin laivastolle toimitettavien alusten rakentamisesta saatavat tulot. On kuitenkin epäselvää, olisiko markkinaehtoisesti toimiva lainanantaja hyväksynyt kyseisen vakuuden, koska ENVC:llä oli ongelmia toteuttaa rakennustyöt voitolla ja/tai sopimuksessa vahvistetussa määräajassa (katso tämän osalta edellä johdanto-osan 80 kappale ja alaviite 28). Joka tapauksessa komissiolle ei ole toimitettu todisteita, joiden nojalla se voisi tutkia kyseiset rakennussopimukset. Komissio katsoo siksi, että vähintään 400 korkopisteen marginaalin soveltaminen olisi ollut järkevää. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 7,70 prosenttia, joka on huomattavasti enemmän kuin DGTF-lainassa tosiasiallisesti sovellettu 4,198 prosentin korko. |
| --- | --- |

(97)

Erityisesti vuoden 2006 DGTF-lainan osalta tuolloin sovelletussa vuoden 1997 viite- ja diskonttokorkojen asettamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa (36) vahvistettiin, että perustasoa (3,70 prosenttia Portugalissa tammikuussa 2006) (37) oli nostettava vähintään 400 korkopisteen preemiolla tilanteissa, joihin liittyi erityinen riski. Tämän osalta komissio korostaa ENVC:n tuonaikaisia vaikeuksia sekä sitä, että ENVC oli teknisessä vararikossa. Myös vuoden 2006 DGTF-lainasopimuksen mukaan ENVC sopi vakuudeksi tiettyjen Portugalin laivastolle toimitettavien alusten rakentamisesta saatavat tulot. On kuitenkin epäselvää, olisiko markkinaehtoisesti toimiva lainanantaja hyväksynyt kyseisen vakuuden, koska ENVC:llä oli ongelmia toteuttaa rakennustyöt voitolla ja/tai sopimuksessa vahvistetussa määräajassa (katso tämän osalta edellä johdanto-osan 80 kappale ja alaviite 28). Joka tapauksessa komissiolle ei ole toimitettu todisteita, joiden nojalla se voisi tutkia kyseiset rakennussopimukset. Komissio katsoo siksi, että vähintään 400 korkopisteen marginaalin soveltaminen olisi ollut järkevää. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 7,70 prosenttia, joka on huomattavasti enemmän kuin DGTF-lainassa tosiasiallisesti sovellettu 4,198 prosentin korko.

| (98) | Vuoden 2008 DGTF-lainan osalta tuolloin sovellettavassa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetussa komission tiedonannossa (38) vahvistettiin korko perustasoon (2,05 prosenttia Portugalissa joulukuussa 2008) (39), ja marginaalia oli määrä soveltaa kyseessä olevan yrityksen luokituksen ja tarjotun vakuustason mukaan. ENVC:n tuonaikaisten vaikeuksien ja matalan vakuustason (katso edellä johdanto-osan 97 kappale, jota sovelletaan soveltuvin osin) vuoksi sovellettava marginaali olisi vähintään 1 000 korkopistettä. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 12,05 prosenttia, joka on huomattavasti enemmän kuin DGTF-lainassa tosiasiallisesti sovellettu 4,417 prosentin korko. |
| --- | --- |

(98)

Vuoden 2008 DGTF-lainan osalta tuolloin sovellettavassa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetussa komission tiedonannossa (38) vahvistettiin korko perustasoon (2,05 prosenttia Portugalissa joulukuussa 2008) (39), ja marginaalia oli määrä soveltaa kyseessä olevan yrityksen luokituksen ja tarjotun vakuustason mukaan. ENVC:n tuonaikaisten vaikeuksien ja matalan vakuustason (katso edellä johdanto-osan 97 kappale, jota sovelletaan soveltuvin osin) vuoksi sovellettava marginaali olisi vähintään 1 000 korkopistettä. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 12,05 prosenttia, joka on huomattavasti enemmän kuin DGTF-lainassa tosiasiallisesti sovellettu 4,417 prosentin korko.

| (99) | Vuosien 2010 ja 2011 DGTF-lainojen osalta komissio toistaa näkemyksensä siitä, että ENVC:n voitiin katsoa olevan vaikeuksissa oleva yritys lainojen myöntämishetkellä (katso edellä 6.1 jakso). Tuolloin sovellettavan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetun komission tiedonannon mukaan Portugaliin sovellettava perustaso oli 1,24 prosenttia huhtikuussa 2008 ja 1,49 prosenttia huhtikuussa 2011. |
| --- | --- |

(99)

Vuosien 2010 ja 2011 DGTF-lainojen osalta komissio toistaa näkemyksensä siitä, että ENVC:n voitiin katsoa olevan vaikeuksissa oleva yritys lainojen myöntämishetkellä (katso edellä 6.1 jakso). Tuolloin sovellettavan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetun komission tiedonannon mukaan Portugaliin sovellettava perustaso oli 1,24 prosenttia huhtikuussa 2008 ja 1,49 prosenttia huhtikuussa 2011.

| (100) | Vuoden 2010 DGTF-lainan osalta komissio huomauttaa, että siinä ei ole kyse tiukasta vakuudellisuudesta vaan vain ENVC:n antamasta lupauksesta käyttää kyseisestä puolustusministeriön kanssa tehtävästä puitesopimuksesta saatavia tuloja lainan takaisin maksamiseen. Tämän perusteella ja ENVC:n tuolloiset vaikeudet huomioon ottaen komissio katsoo, että sovellettavan marginaalin olisi pitänyt olla vähintään 1 000 korkopistettä. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 11,24 prosenttia, kun DGTF-lainasta veloitettu korko oli huomattavasti matalampi eli 1,964 prosenttia. |
| --- | --- |

(100)

Vuoden 2010 DGTF-lainan osalta komissio huomauttaa, että siinä ei ole kyse tiukasta vakuudellisuudesta vaan vain ENVC:n antamasta lupauksesta käyttää kyseisestä puolustusministeriön kanssa tehtävästä puitesopimuksesta saatavia tuloja lainan takaisin maksamiseen. Tämän perusteella ja ENVC:n tuolloiset vaikeudet huomioon ottaen komissio katsoo, että sovellettavan marginaalin olisi pitänyt olla vähintään 1 000 korkopistettä. Siten sovellettava viitekorko olisi vähintään 11,24 prosenttia, kun DGTF-lainasta veloitettu korko oli huomattavasti matalampi eli 1,964 prosenttia.

| (101) | Lopuksi komissio huomauttaa vuoden 2011 DGTF-lainan osalta, että vuoden 2010 DGTF-lainan tavoin siinä ei ole tiukan määritelmän mukaan vakuutta vaan vain ENVC:n antama lupaus käyttää puolustusministeriön kanssa tehtävästä puitesopimuksesta saatavia tuloja lainan takaisin maksamiseen, mikä ENVC:n hallintoneuvoston piti vielä vahvistaa ja puolustusministeriön hyväksyä. Siksi on erittäin epätodennäköistä, että markkinaehtoisesti toimiva lainanantaja katsoisi tämän riittäväksi vakuudeksi. Koska ENVC siis oli tuohon aikaan vaikeuksissa oleva yritys, komissio katsoo, että sovellettavan marginaalin pitäisi olla vähintään 1 000 korkopistettä, jolloin viitekorko olisi vähintään 11,49 prosenttia eli paljon korkeampi kuin ENVC:hen tosiasiallisesti sovelletut korot (5,568 prosenttia huhtikuussa 2011 ja 5,241 prosenttia kesäkuussa 2011). |
| --- | --- |

(101)

Lopuksi komissio huomauttaa vuoden 2011 DGTF-lainan osalta, että vuoden 2010 DGTF-lainan tavoin siinä ei ole tiukan määritelmän mukaan vakuutta vaan vain ENVC:n antama lupaus käyttää puolustusministeriön kanssa tehtävästä puitesopimuksesta saatavia tuloja lainan takaisin maksamiseen, mikä ENVC:n hallintoneuvoston piti vielä vahvistaa ja puolustusministeriön hyväksyä. Siksi on erittäin epätodennäköistä, että markkinaehtoisesti toimiva lainanantaja katsoisi tämän riittäväksi vakuudeksi. Koska ENVC siis oli tuohon aikaan vaikeuksissa oleva yritys, komissio katsoo, että sovellettavan marginaalin pitäisi olla vähintään 1 000 korkopistettä, jolloin viitekorko olisi vähintään 11,49 prosenttia eli paljon korkeampi kuin ENVC:hen tosiasiallisesti sovelletut korot (5,568 prosenttia huhtikuussa 2011 ja 5,241 prosenttia kesäkuussa 2011).

| (102) | Edellä mainittu huomioon ottaen komissio on päätellyt, että ENVC sai DGTF-lainoista perusteetonta etua. |
| --- | --- |

(102)

Edellä mainittu huomioon ottaen komissio on päätellyt, että ENVC sai DGTF-lainoista perusteetonta etua.

| (103) | EMPORDEFin vuosina 2007–2011 myöntämien takausilmoitusten osalta komissio huomauttaa ensin, että ne vaikuttavat hyvin samankaltaisilta kuin takaus, koska useimmissa näistä kirjeistä EMPORDEF totesi nimenomaisesti, että se tekisi kaiken tarpeellisen varmistaakseen, että ENVC:llä olisi saatavilla tarvittavat varat kohteena olevan lainasopimuksen noudattamiseen. Tammikuun 8 päivänä 2007 ja kesäkuun 26 päivänä 2008 päivätyissä takausilmoituksissa sanamuoto on kuitenkin erilainen. Näissä kirjeissä EMPORDEF huomauttaa, että se omistaa ENVC:n 100-prosenttisesti ja että tämä osakkeenomistus ei heikkene; muussa tapauksessa myöntävä pankki voi pyytää ENVC:tä maksamaan lainan takaisin ennen sen erääntymistä. Pelkästään tämän lausunnon perusteella komissio ei pysty katsomaan, että EMPORDEF olisi vastuussa ENVC:n kyseisten lainojen maksamatta jättämisestä, eikä siksi vaikuta olevan asianmukaista pitää niitä takauksina. Siksi ei voida vahvistaa, että näillä ilmoituksilla annettaisiin etua ENVC:lle. |
| --- | --- |

(103)

EMPORDEFin vuosina 2007–2011 myöntämien takausilmoitusten osalta komissio huomauttaa ensin, että ne vaikuttavat hyvin samankaltaisilta kuin takaus, koska useimmissa näistä kirjeistä EMPORDEF totesi nimenomaisesti, että se tekisi kaiken tarpeellisen varmistaakseen, että ENVC:llä olisi saatavilla tarvittavat varat kohteena olevan lainasopimuksen noudattamiseen. Tammikuun 8 päivänä 2007 ja kesäkuun 26 päivänä 2008 päivätyissä takausilmoituksissa sanamuoto on kuitenkin erilainen. Näissä kirjeissä EMPORDEF huomauttaa, että se omistaa ENVC:n 100-prosenttisesti ja että tämä osakkeenomistus ei heikkene; muussa tapauksessa myöntävä pankki voi pyytää ENVC:tä maksamaan lainan takaisin ennen sen erääntymistä. Pelkästään tämän lausunnon perusteella komissio ei pysty katsomaan, että EMPORDEF olisi vastuussa ENVC:n kyseisten lainojen maksamatta jättämisestä, eikä siksi vaikuta olevan asianmukaista pitää niitä takauksina. Siksi ei voida vahvistaa, että näillä ilmoituksilla annettaisiin etua ENVC:lle.

| (104) | Muissa takausilmoituksissa (eli vuosina 2009, 2010 ja 2011 annetuissa) EMPORDEF ilmoittaa olevansa valmis ryhtymään toimenpiteisiin, jos ENVC ei noudata kyseessä olevaa lainasopimusta, joten vaikuttaa selvältä, että ne vastaavat takausta, koska EMPORDEF vahvistaa myöntävälle rahoituslaitokselle tekevänsä kaiken tarpeellisen, jotta ENVC:llä on saatavilla varat lainan maksamiseen takaisin. Tavanomainen markkinatoimija olisi pyytänyt takausmaksua vastineeksi tällaisen ”takauksen” tarjoamisesta, mutta EMPORDEF ei sitä tehnyt huolimatta huomattavasta riskistä, että ENVC ei pystyisi maksamaan lainoja takaisin sen tuonaikaisten vaikeuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(104)

Muissa takausilmoituksissa (eli vuosina 2009, 2010 ja 2011 annetuissa) EMPORDEF ilmoittaa olevansa valmis ryhtymään toimenpiteisiin, jos ENVC ei noudata kyseessä olevaa lainasopimusta, joten vaikuttaa selvältä, että ne vastaavat takausta, koska EMPORDEF vahvistaa myöntävälle rahoituslaitokselle tekevänsä kaiken tarpeellisen, jotta ENVC:llä on saatavilla varat lainan maksamiseen takaisin. Tavanomainen markkinatoimija olisi pyytänyt takausmaksua vastineeksi tällaisen ”takauksen” tarjoamisesta, mutta EMPORDEF ei sitä tehnyt huolimatta huomattavasta riskistä, että ENVC ei pystyisi maksamaan lainoja takaisin sen tuonaikaisten vaikeuksien vuoksi.

| (105) | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (40), jäljempänä ’takaustiedonanto’, 2.2 kohdan mukaan ”riskistä peritään tavallisesti asianmukainen takausmaksu. Jos [lainanottajan] ei tarvitse suorittaa maksua lainkaan tai se on liian pieni, se saa edun. Valtiontakauksella lainanottaja saa lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot takauksettomaan tilanteeseen verrattuna. Valtiontakauksella lainanottaja saa alhaisemman koron ja/tai joutuu antamaan vähemmän vakuuksia. Joissain tapauksissa lainanottaja ei ilman valtiontakausta löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis antamaan sille lainaa millään ehdoilla”. Siksi on tarpeen tutkia, olisiko takaus periaatteessa voitu saada markkinaehtoisesti rahoitusmarkkinoilta ja maksettiinko takauksesta takausmaksu (41). |
| --- | --- |

(105)

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (40), jäljempänä ’takaustiedonanto’, 2.2 kohdan mukaan ”riskistä peritään tavallisesti asianmukainen takausmaksu. Jos [lainanottajan] ei tarvitse suorittaa maksua lainkaan tai se on liian pieni, se saa edun. Valtiontakauksella lainanottaja saa lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot takauksettomaan tilanteeseen verrattuna. Valtiontakauksella lainanottaja saa alhaisemman koron ja/tai joutuu antamaan vähemmän vakuuksia. Joissain tapauksissa lainanottaja ei ilman valtiontakausta löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis antamaan sille lainaa millään ehdoilla”. Siksi on tarpeen tutkia, olisiko takaus periaatteessa voitu saada markkinaehtoisesti rahoitusmarkkinoilta ja maksettiinko takauksesta takausmaksu (41).

| (106) | Komissio huomauttaa, että takausilmoituksista ei maksettu korvausta, eikä ENVC maksanut EMPORDEFille mitään takausmaksua. EMPORDEFille aiheutuneesta riskistä ei siis maksettu mitään. Tämä riittää jo itsessään päätelmään siitä, että takausilmoitukset, joilla on hyvin samankaltaisia piirteitä kuin takauksella, antoivat ENVC:lle perusteettoman edun. |
| --- | --- |

(106)

Komissio huomauttaa, että takausilmoituksista ei maksettu korvausta, eikä ENVC maksanut EMPORDEFille mitään takausmaksua. EMPORDEFille aiheutuneesta riskistä ei siis maksettu mitään. Tämä riittää jo itsessään päätelmään siitä, että takausilmoitukset, joilla on hyvin samankaltaisia piirteitä kuin takauksella, antoivat ENVC:lle perusteettoman edun.

| (107) | Sen Portugalin viranomaisten esittämän väitteen osalta, että EMPORDEF katsottaisiin joka tapauksessa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista, koska se on ENVC:n ainoa osakkeenomistaja, komissio viittaa perusteluihinsa johdanto-osan 88 kappaleessa, jota sovelletaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(107)

Sen Portugalin viranomaisten esittämän väitteen osalta, että EMPORDEF katsottaisiin joka tapauksessa viime kädessä vastuulliseksi ENVC:n veloista, koska se on ENVC:n ainoa osakkeenomistaja, komissio viittaa perusteluihinsa johdanto-osan 88 kappaleessa, jota sovelletaan soveltuvin osin.

| (108) | Komissio katsoo siksi, että ENVC sai perusteettoman edun vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoituksista. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo siksi, että ENVC sai perusteettoman edun vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoituksista.

| (109) | Atlântida-alusta koskevan lainan osalta komissio huomauttaa, että EMPORDEF myönsi joulukuussa 2009 ENVC:lle CGD-pankilta saadut 37 miljoonaa euroa Atlanticolinen kanssa käytävän oikeudenkäynnin lopettamiseksi. Tuohon aikaan ENVC oli jo vaikeuksissa oleva yritys, ja järkevä markkinataloustoimija olisi arvioinut yrityksen tilanteen ja sen valmiudet lainan takaisin maksamiseen eikä vain siirtänyt varoja ENVC:lle. Järkevä markkinataloustoimija olisi myös arvioinut toimenpiteeseen liittyvät riskit ja mahdollisuuden myydä alus eri ostajalle – mikä lopulta tapahtuikin syyskuussa 2014 (katso edellä johdanto-osan 30 kappale). Komissio huomauttaa lisäksi, että EMPORDEFille myönnetyn lainan vuosikorko oli kuuden kuukauden Euribor ja marginaali kaksi prosenttia, mikä sopimuksentekoaikaan oli 2,993 prosenttia. Tuolloin sovelletun viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetun komission tiedonannon mukaan Portugaliin joulukuussa 2009 sovellettava perustaso oli 1,45 prosenttia, johon pitäisi lisätä vähintään 1 000 korkopisteen marginaali ENVC:n vaikeuksien ja tiukan vakuudellisuuden puuttumisen vuoksi. Siten sovellettava viitetaso olisi vähintään 11,45 prosenttia. |
| --- | --- |

(109)

Atlântida-alusta koskevan lainan osalta komissio huomauttaa, että EMPORDEF myönsi joulukuussa 2009 ENVC:lle CGD-pankilta saadut 37 miljoonaa euroa Atlanticolinen kanssa käytävän oikeudenkäynnin lopettamiseksi. Tuohon aikaan ENVC oli jo vaikeuksissa oleva yritys, ja järkevä markkinataloustoimija olisi arvioinut yrityksen tilanteen ja sen valmiudet lainan takaisin maksamiseen eikä vain siirtänyt varoja ENVC:lle. Järkevä markkinataloustoimija olisi myös arvioinut toimenpiteeseen liittyvät riskit ja mahdollisuuden myydä alus eri ostajalle – mikä lopulta tapahtuikin syyskuussa 2014 (katso edellä johdanto-osan 30 kappale). Komissio huomauttaa lisäksi, että EMPORDEFille myönnetyn lainan vuosikorko oli kuuden kuukauden Euribor ja marginaali kaksi prosenttia, mikä sopimuksentekoaikaan oli 2,993 prosenttia. Tuolloin sovelletun viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta vuonna 2008 annetun komission tiedonannon mukaan Portugaliin joulukuussa 2009 sovellettava perustaso oli 1,45 prosenttia, johon pitäisi lisätä vähintään 1 000 korkopisteen marginaali ENVC:n vaikeuksien ja tiukan vakuudellisuuden puuttumisen vuoksi. Siten sovellettava viitetaso olisi vähintään 11,45 prosenttia.

| (110) | Komission käsityksen mukaan ENVC ei maksanut 37 miljoonan euron lainaa takaisin Atlântida-aluksesta EMPORDEFille eikä se maksanut määrästä yhtään korkoja lukuun ottamatta vuonna 2010 korkoina maksettua 840 480,54 euron määrää. Tämän perusteella ja edellä mainittu huomioon ottaen komissio on päätellyt, että ENVC sai Atlântida-alusta varten myönnetystä lainasta perusteetonta etua. |
| --- | --- |

(110)

Komission käsityksen mukaan ENVC ei maksanut 37 miljoonan euron lainaa takaisin Atlântida-aluksesta EMPORDEFille eikä se maksanut määrästä yhtään korkoja lukuun ottamatta vuonna 2010 korkoina maksettua 840 480,54 euron määrää. Tämän perusteella ja edellä mainittu huomioon ottaen komissio on päätellyt, että ENVC sai Atlântida-alusta varten myönnetystä lainasta perusteetonta etua.

6.2.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus EU:n sisäiseen kauppaan

| (111) | Aiemmat toimenpiteet ovat todennäköisesti vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ENVC kilpailee Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden ja muun maailman telakoiden kanssa. ENVC pystyi jatkamaan kyseisten aiempien toimenpiteiden avulla toimintaansa siten, että sen ei tarvinnut kohdata muiden kilpailijoiden tavoin seurauksia, joita huonoista taloudellisista tuloksista olisi tavallisesti seurannut. Siksi aiemmat toimenpiteet vääristivät myös kilpailua. |
| --- | --- |

(111)

Aiemmat toimenpiteet ovat todennäköisesti vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ENVC kilpailee Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden ja muun maailman telakoiden kanssa. ENVC pystyi jatkamaan kyseisten aiempien toimenpiteiden avulla toimintaansa siten, että sen ei tarvinnut kohdata muiden kilpailijoiden tavoin seurauksia, joita huonoista taloudellisista tuloksista olisi tavallisesti seurannut. Siksi aiemmat toimenpiteet vääristivät myös kilpailua.

6.2.4   Valtiontuen olemassaoloa ja määrittämistä koskevat päätelmät

| (112) | Edellä olevan arvioinnin perusteella komissio on päätellyt, että aiemmat toimenpiteet ovat valtiontukea, koska ne täyttävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt olennaiset vaatimukset lukuun ottamatta 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia (katso edellä johdanto-osan 103 kappale). |
| --- | --- |

(112)

Edellä olevan arvioinnin perusteella komissio on päätellyt, että aiemmat toimenpiteet ovat valtiontukea, koska ne täyttävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt olennaiset vaatimukset lukuun ottamatta 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia (katso edellä johdanto-osan 103 kappale).

| (113) | Kuten johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa todetaan, 27 129 933,20 euron arvoiset laivanrakennustuet ja 257 791 euron arvoiset ammattikoulutustuet ovat kokonaisuudessaan valtiontukea. |
| --- | --- |

(113)

Kuten johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa todetaan, 27 129 933,20 euron arvoiset laivanrakennustuet ja 257 791 euron arvoiset ammattikoulutustuet ovat kokonaisuudessaan valtiontukea.

| (114) | Muiden aiempien toimenpiteiden osalta komissio toistaa, että ENVC:n tuolloiset vaikeudet huomioon ottaen yksikään markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt lainoja yritykselle. Siksi komissio katsoo, että ENVC sai valtiontukea yhteensä vuoden 2006 pääomankorotusta vastaavan määrän (24,875 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(114)

Muiden aiempien toimenpiteiden osalta komissio toistaa, että ENVC:n tuolloiset vaikeudet huomioon ottaen yksikään markkinataloustoimija ei olisi myöntänyt lainoja yritykselle. Siksi komissio katsoo, että ENVC sai valtiontukea yhteensä vuoden 2006 pääomankorotusta vastaavan määrän (24,875 miljoonaa euroa).

| (115) | Vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoitusten osalta komissio toistaa, että ne ovat hyvin samankaltaisia kuin takaukset (katso edellä johdanto-osan 103 ja 104 kappale). Tämän osalta takaustiedonannossa todetaan seuraavaa 4.1 kohdassa: ”Komissio huomauttaa, että vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.” |
| --- | --- |

(115)

Vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoitusten osalta komissio toistaa, että ne ovat hyvin samankaltaisia kuin takaukset (katso edellä johdanto-osan 103 ja 104 kappale). Tämän osalta takaustiedonannossa todetaan seuraavaa 4.1 kohdassa: ”Komissio huomauttaa, että vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.”

| (116) | Komissio huomauttaa, että pankit myönsivät ENVC:lle lainaa vain EMPORDEFin antamien ”takausten” (takausilmoitusten muodossa) vuoksi, koska EMPORDEF vakuutti pankeille tekevänsä kaiken tarpeellisen varmistaakseen, että ENVC maksaisi lainat takaisin. Komissio panee myös merkille, että takausilmoitukset annettiin ilmaiseksi, kun ENVC oli vaikeuksissa, ja huolimatta huomattavasta riskistä, että se pystyisi täyttämään sitoumuksensa. Komissio huomauttaa myös, että ENVC on ollut ainakin kolme kertaa teknisessä vararikossa (katso edellä johdanto-osan 64 kappale), mutta tästä huolimatta EMPORDEF päätti myöntää takausilmoitukset ilman takausmaksuja. Tässä yhteydessä komissio on päätellyt, että mitään mahdollista markkinatasoa ei voida käyttää järkevänä vertailuasteena, ja katsoo siksi, että ENVC sai valtiontukea yhteensä vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoituksilla taattuja määriä vastaavan määrän (eli 51 280 000 euroa). |
| --- | --- |

(116)

Komissio huomauttaa, että pankit myönsivät ENVC:lle lainaa vain EMPORDEFin antamien ”takausten” (takausilmoitusten muodossa) vuoksi, koska EMPORDEF vakuutti pankeille tekevänsä kaiken tarpeellisen varmistaakseen, että ENVC maksaisi lainat takaisin. Komissio panee myös merkille, että takausilmoitukset annettiin ilmaiseksi, kun ENVC oli vaikeuksissa, ja huolimatta huomattavasta riskistä, että se pystyisi täyttämään sitoumuksensa. Komissio huomauttaa myös, että ENVC on ollut ainakin kolme kertaa teknisessä vararikossa (katso edellä johdanto-osan 64 kappale), mutta tästä huolimatta EMPORDEF päätti myöntää takausilmoitukset ilman takausmaksuja. Tässä yhteydessä komissio on päätellyt, että mitään mahdollista markkinatasoa ei voida käyttää järkevänä vertailuasteena, ja katsoo siksi, että ENVC sai valtiontukea yhteensä vuosien 2009, 2010 ja 2011 takausilmoituksilla taattuja määriä vastaavan määrän (eli 51 280 000 euroa).

| (117) | Vastaava perustelu koskee ENVC:lle myönnettyjä lainoja eli vuosien 2012 ja 2013 lainoja, DGTF-lainoja ja Atlântida-alusta koskevaa lainaa. EMPORDEF ja DGTF myönsivät nämä lainat ENVC:lle, kun yhtiö oli jo vaikeuksissa, eikä kukaan järkevä markkinataloustoimija olisi myöntänyt niitä. Tämä on erityisen selvää vuosien 2012 ja 2013 lainoissa, koska kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, pankit olivat lopettaneet lainojen myöntämisen ENVC:lle ja olivat siihen halukkaita vain EMPORDEFin kanssa. Komissio huomauttaa myös, että DGTF-lainat ja Atlântida-alusta koskeva laina myönnettiin vuosina 2006–2011: näinä vuosina yksityiset pankit olivat halukkaita lainaamaan ENVC:lle ainoastaan EMPORDEFin takauksen (takausilmoituksen muodossa) perusteella. Tämä osoittaa, että kukaan markkinataloustoimija ei ollut halukas lainaamaan ENVC:lle yksinään. Edellä mainitun perusteella komissio on siksi päätellyt, että ENVC sai valtiontukea määrän, joka vastaa kokonaisuudessaan vuosien 2012 ja 2013 lainoja (101 118 066,03 euroa), DGTF-lainoja (30 miljoonaa euroa, kahdeksan miljoonaa euroa, viisi miljoonaa euroa ja 13 miljoonaa euroa) ja Atlântida-alusta koskevaa lainaa (37 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(117)

Vastaava perustelu koskee ENVC:lle myönnettyjä lainoja eli vuosien 2012 ja 2013 lainoja, DGTF-lainoja ja Atlântida-alusta koskevaa lainaa. EMPORDEF ja DGTF myönsivät nämä lainat ENVC:lle, kun yhtiö oli jo vaikeuksissa, eikä kukaan järkevä markkinataloustoimija olisi myöntänyt niitä. Tämä on erityisen selvää vuosien 2012 ja 2013 lainoissa, koska kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, pankit olivat lopettaneet lainojen myöntämisen ENVC:lle ja olivat siihen halukkaita vain EMPORDEFin kanssa. Komissio huomauttaa myös, että DGTF-lainat ja Atlântida-alusta koskeva laina myönnettiin vuosina 2006–2011: näinä vuosina yksityiset pankit olivat halukkaita lainaamaan ENVC:lle ainoastaan EMPORDEFin takauksen (takausilmoituksen muodossa) perusteella. Tämä osoittaa, että kukaan markkinataloustoimija ei ollut halukas lainaamaan ENVC:lle yksinään. Edellä mainitun perusteella komissio on siksi päätellyt, että ENVC sai valtiontukea määrän, joka vastaa kokonaisuudessaan vuosien 2012 ja 2013 lainoja (101 118 066,03 euroa), DGTF-lainoja (30 miljoonaa euroa, kahdeksan miljoonaa euroa, viisi miljoonaa euroa ja 13 miljoonaa euroa) ja Atlântida-alusta koskevaa lainaa (37 miljoonaa euroa).

6.3   Sääntöjenvastainen tuki

| (118) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa ottaa tukea käyttöön ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen tällaisen toimenpiteen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(118)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa ottaa tukea käyttöön ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen tällaisen toimenpiteen hyväksymisestä.

| (119) | Komissio huomauttaa, että Portugali myönsi aiemmat toimenpiteet ENVC:lle ilmoittamatta niistä komissiolle hyväksymistä varten (poikkeukset ilmoitettu jäljempänä johdanto-osan 125 kappaleessa). Komissio pitää valitettavana, että Portugali ei noudattanut lykkäämisvelvoitetta ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan. |
| --- | --- |

(119)

Komissio huomauttaa, että Portugali myönsi aiemmat toimenpiteet ENVC:lle ilmoittamatta niistä komissiolle hyväksymistä varten (poikkeukset ilmoitettu jäljempänä johdanto-osan 125 kappaleessa). Komissio pitää valitettavana, että Portugali ei noudattanut lykkäämisvelvoitetta ja rikkoi siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan.

6.4   Aiempien toimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

| (120) | Edellä kuvatut toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, minkä vuoksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjen poikkeusten nojalla. |
| --- | --- |

(120)

Edellä kuvatut toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, minkä vuoksi niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjen poikkeusten nojalla.

| (121) | EU-tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion vastuulla on ilmoittaa, millä perusteella tuki soveltuu sisämarkkinoille, sekä osoittaa, että kyseiset perusteet pätevät tässä tapauksessa (42). Portugalin viranomaisten näkemyksen mukaan toimenpiteet eivät ole valtiontukea, eivätkä ne ole siksi ilmoittaneet, millä perusteella sisämarkkinoille soveltuvuutta pitäisi arvioida. |
| --- | --- |

(121)

EU-tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion vastuulla on ilmoittaa, millä perusteella tuki soveltuu sisämarkkinoille, sekä osoittaa, että kyseiset perusteet pätevät tässä tapauksessa (42). Portugalin viranomaisten näkemyksen mukaan toimenpiteet eivät ole valtiontukea, eivätkä ne ole siksi ilmoittaneet, millä perusteella sisämarkkinoille soveltuvuutta pitäisi arvioida.

| (122) | Komissio on kuitenkin arvioinut, olisiko jokin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista sovellettavissa aiempiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(122)

Komissio on kuitenkin arvioinut, olisiko jokin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista sovellettavissa aiempiin toimenpiteisiin.

| (123) | Laivanrakennustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ne myönnettiin direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti (katso edellä johdanto-osan 68 kappale). Kuten komissio jo huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kyseisen direktiivin soveltaminen loppui 31 päivänä joulukuuta 1990 (katso sen 13 artikla). |
| --- | --- |

(123)

Laivanrakennustukien osalta Portugalin viranomaiset väittävät, että ne myönnettiin direktiivin 87/167/ETY täytäntöönpanosta annetun lain tasoisen asetuksen nro 296/89 mukaisesti (katso edellä johdanto-osan 68 kappale). Kuten komissio jo huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kyseisen direktiivin soveltaminen loppui 31 päivänä joulukuuta 1990 (katso sen 13 artikla).

| (124) | Portugalin viranomaiset eivät ole myöskään toimittaneet todisteita siitä, että laivanrakennustuet olisivat yhdenmukaisia direktiivin jälkeen annettujen, laivanrakennustarkoituksiin tarkoitetun tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien oikeusperustojen kanssa. |
| --- | --- |

(124)

Portugalin viranomaiset eivät ole myöskään toimittaneet todisteita siitä, että laivanrakennustuet olisivat yhdenmukaisia direktiivin jälkeen annettujen, laivanrakennustarkoituksiin tarkoitetun tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien oikeusperustojen kanssa.

| (125) | Ainoa poikkeus koskee kahta laivanrakennustukea, jotka myönnettiin ENVC:lle vuosina 2003 ja 2005 kahden aluksen rakentamista varten (sopimukset C224 ja C225 – katso liite II). Nämä tuet hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 1540/98 perusteella asiassa C 33/2004 (43) komission tekemällä päätöksellä. Komissio on siksi päätellyt toimitettujen tietojen perusteella, että sopimuksia C224 ja C225 koskevat tuet, joiden kummankin määrä on 2 675 275 euroa (eli yhteensä 5 350 550 euroa), ovat sisämarkkinoille soveltuvaa laivanrakennukseen myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

(125)

Ainoa poikkeus koskee kahta laivanrakennustukea, jotka myönnettiin ENVC:lle vuosina 2003 ja 2005 kahden aluksen rakentamista varten (sopimukset C224 ja C225 – katso liite II). Nämä tuet hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 1540/98 perusteella asiassa C 33/2004 (43) komission tekemällä päätöksellä. Komissio on siksi päätellyt toimitettujen tietojen perusteella, että sopimuksia C224 ja C225 koskevat tuet, joiden kummankin määrä on 2 675 275 euroa (eli yhteensä 5 350 550 euroa), ovat sisämarkkinoille soveltuvaa laivanrakennukseen myönnettävää tukea.

| (126) | Komissio kuitenkin katsoo, että loput laivanrakennustuista (joiden määrä on 21 779 383,21 euroa) – joiden osalta Portugali ei käsittele kysymystä, voitaisiinko niitä pitää valtiontukena – eivät sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(126)

Komissio kuitenkin katsoo, että loput laivanrakennustuista (joiden määrä on 21 779 383,21 euroa) – joiden osalta Portugali ei käsittele kysymystä, voitaisiinko niitä pitää valtiontukena – eivät sovellu sisämarkkinoille.

| (127) | Muiden aiempien toimenpiteiden osalta (lukuun ottamatta 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia), kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on jo todettu, toimenpiteiden luonteen ja ENVC:n vaikeuksien vuoksi ainoat asiaankuuluvat soveltuvuuskriteerit vaikuttavat olevan ne, jotka koskevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistustukea vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen nojalla (44). |
| --- | --- |

(127)

Muiden aiempien toimenpiteiden osalta (lukuun ottamatta 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia), kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on jo todettu, toimenpiteiden luonteen ja ENVC:n vaikeuksien vuoksi ainoat asiaankuuluvat soveltuvuuskriteerit vaikuttavat olevan ne, jotka koskevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistustukea vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen nojalla (44).

| (128) | Komissio ensinnäkin toistaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä havainnot siitä, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.1 kohdassa esitettyjä pelastamistukea koskevia edellytyksiä ei ole täytetty. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukaan pelastamistuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko. Esimerkiksi jo vuoden 2006 pääomankorotus ei olisi täyttänyt tätä vaatimusta. |
| --- | --- |

(128)

Komissio ensinnäkin toistaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä havainnot siitä, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.1 kohdassa esitettyjä pelastamistukea koskevia edellytyksiä ei ole täytetty. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukaan pelastamistuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko. Esimerkiksi jo vuoden 2006 pääomankorotus ei olisi täyttänyt tätä vaatimusta.

| (129) | Lisäksi 25 kohdan a alakohdassa todetaan, että laina on maksettava takaisin ja takauksen on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle. Kuten edellä on todettu, näin ei vaikuta tapahtuneen missään arvioitavana olevassa aiemmassa toimenpiteessä. |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi 25 kohdan a alakohdassa todetaan, että laina on maksettava takaisin ja takauksen on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle. Kuten edellä on todettu, näin ei vaikuta tapahtuneen missään arvioitavana olevassa aiemmassa toimenpiteessä.

| (130) | Suuntaviivojen 25 kohdan b alakohdassa todetaan, että pelastamistukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita mistään aiemmista toimenpiteistä, että asia olisi näin. |
| --- | --- |

(130)

Suuntaviivojen 25 kohdan b alakohdassa todetaan, että pelastamistukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita mistään aiemmista toimenpiteistä, että asia olisi näin.

| (131) | Lisäksi 25 kohdan c alakohdassa edellytetään, että ilmoittamattoman tuen tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. Portugali ei ole täyttänyt myöskään tätä vaadittua soveltuvuusvaatimusta. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi 25 kohdan c alakohdassa edellytetään, että ilmoittamattoman tuen tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. Portugali ei ole täyttänyt myöskään tätä vaadittua soveltuvuusvaatimusta.

| (132) | Suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdan mukaan tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi. Kaikista aiemmista toimenpiteistä saadun tuen huomattavien määrien vuoksi komissio on päätellyt, että tätäkään vaatimusta ei täytetty. |
| --- | --- |

(132)

Suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdan mukaan tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi. Kaikista aiemmista toimenpiteistä saadun tuen huomattavien määrien vuoksi komissio on päätellyt, että tätäkään vaatimusta ei täytetty.

| (133) | Lopuksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdassa edellytetään, että tuen on täytettävä tuen ainutkertaisuutta koskeva edellytys. Tämän periaatteen mukaan, jos pelastamistuen myöntämisestä tai rakenneuudistusvaiheen päättymisestä on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Valtion aiempien toimenpiteiden kattaman aikajanan aikana suorittamien lukuisten toimenpiteiden perusteella on selvää, että tuen ainutkertaisuutta koskevaa periaatetta ei ole noudatettu ja että ENVC sai monissa tapauksissa sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(133)

Lopuksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdassa edellytetään, että tuen on täytettävä tuen ainutkertaisuutta koskeva edellytys. Tämän periaatteen mukaan, jos pelastamistuen myöntämisestä tai rakenneuudistusvaiheen päättymisestä on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Valtion aiempien toimenpiteiden kattaman aikajanan aikana suorittamien lukuisten toimenpiteiden perusteella on selvää, että tuen ainutkertaisuutta koskevaa periaatetta ei ole noudatettu ja että ENVC sai monissa tapauksissa sääntöjenvastaista valtiontukea.

| (134) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.2 jaksossa määritellystä rakenneuudistustuesta komissio toteaa, että Portugali ei ilmoittanut komissiolle mitään edellä kuvatuista toimenpiteistä rakenneuudistustukena, eikä se siten pystynyt osoittamaan, että toimenpiteissä olisi mukana tekijöitä, joiden perusteella niitä voitaisiin pitää rakenneuudistustukena (esimerkiksi rakenneuudistussuunnitelma, oma rahoitusosuus tai vastasuoritteet). |
| --- | --- |

(134)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.2 jaksossa määritellystä rakenneuudistustuesta komissio toteaa, että Portugali ei ilmoittanut komissiolle mitään edellä kuvatuista toimenpiteistä rakenneuudistustukena, eikä se siten pystynyt osoittamaan, että toimenpiteissä olisi mukana tekijöitä, joiden perusteella niitä voitaisiin pitää rakenneuudistustukena (esimerkiksi rakenneuudistussuunnitelma, oma rahoitusosuus tai vastasuoritteet).

| (135) | Erityisesti vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 34 kohdan mukaan edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta. Lisäksi kaikissa rakenneuudistustuissa on pyrittävä välttämään kohtuuttomia kilpailua vääristäviä vaikutuksia (”vastasuoritteet” – katso 38–42 kohta), ja niissä on myös oltava edunsaajan ”oma rahoitusosuus”, jonka ENVC:n tapauksessa olisi pitänyt olla 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, koska kyse on suuresta yrityksestä (katso 38–45 kohta). Lisäksi on pelastamistuen tapaan noudatettava ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(135)

Erityisesti vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 34 kohdan mukaan edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta. Lisäksi kaikissa rakenneuudistustuissa on pyrittävä välttämään kohtuuttomia kilpailua vääristäviä vaikutuksia (”vastasuoritteet” – katso 38–42 kohta), ja niissä on myös oltava edunsaajan ”oma rahoitusosuus”, jonka ENVC:n tapauksessa olisi pitänyt olla 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, koska kyse on suuresta yrityksestä (katso 38–45 kohta). Lisäksi on pelastamistuen tapaan noudatettava ainutkertaisuuden periaatetta.

| (136) | Ensinnäkin komissio toistaa, että ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu (katso edellä johdanto-osan 133 kappale). Komissio huomauttaa, että monet aiemmat toimenpiteet myönnettiin suunnitellun rakenneuudistusjakson 2005–2009 ulkopuolella. Tämä rikkoisi ainutkertaisuuden periaatetta ja riittää siksi sen toteamiseen, että aiempia toimenpiteitä ei voida katsoa soveltuvaksi rakenneuudistustueksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(136)

Ensinnäkin komissio toistaa, että ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu (katso edellä johdanto-osan 133 kappale). Komissio huomauttaa, että monet aiemmat toimenpiteet myönnettiin suunnitellun rakenneuudistusjakson 2005–2009 ulkopuolella. Tämä rikkoisi ainutkertaisuuden periaatetta ja riittää siksi sen toteamiseen, että aiempia toimenpiteitä ei voida katsoa soveltuvaksi rakenneuudistustueksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

| (137) | Komissio korostaa joka tapauksessa, että Portugalin viranomaiset toimittivat BPI-pankin laatiman rakenneuudistussuunnitelman vasta vuonna 2014 eli viisi vuotta sen jälkeen, kun suunniteltu rakenneuudistusjakso (2005–2009) oli päättynyt. Komissio korostaa lisäksi, että BPI-pankin laatima suunnitelma vaikuttaa olevan luonnos käsittelyä varten. Rakenneuudistussuunnitelma näyttää sisältävän joitakin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa edellytettyjä asioita, mutta se ei joka tapauksessa sisällä yhtään vastasuoritetta eikä siinä määrätä ENVC:n omista rahoitusosuuksista. Siksi BPI-pankin laatiman rakenneuudistussuunnitelman ei voida katsoa täyttävän vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen olennaisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(137)

Komissio korostaa joka tapauksessa, että Portugalin viranomaiset toimittivat BPI-pankin laatiman rakenneuudistussuunnitelman vasta vuonna 2014 eli viisi vuotta sen jälkeen, kun suunniteltu rakenneuudistusjakso (2005–2009) oli päättynyt. Komissio korostaa lisäksi, että BPI-pankin laatima suunnitelma vaikuttaa olevan luonnos käsittelyä varten. Rakenneuudistussuunnitelma näyttää sisältävän joitakin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa edellytettyjä asioita, mutta se ei joka tapauksessa sisällä yhtään vastasuoritetta eikä siinä määrätä ENVC:n omista rahoitusosuuksista. Siksi BPI-pankin laatiman rakenneuudistussuunnitelman ei voida katsoa täyttävän vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen olennaisia vaatimuksia.

| (138) | Koska ehdotetut vastasuoritteet ja ENVC:n oma rahoitusosuus puuttuivat, ja kun otetaan huomioon, että ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu, komissio on päätellyt, että muita aiempia toimenpiteitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(138)

Koska ehdotetut vastasuoritteet ja ENVC:n oma rahoitusosuus puuttuivat, ja kun otetaan huomioon, että ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu, komissio on päätellyt, että muita aiempia toimenpiteitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen nojalla.

6.5   Sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat päätelmät

| (139) | Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että sopimusten C224 ja C225 laivanrakennustuet, joiden kummankin määrä on 2 675 275 euroa (katso edellä johdanto-osan 125 kappale), ovat sisämarkkinoille soveltuvaa laivanrakennustukea. |
| --- | --- |

(139)

Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että sopimusten C224 ja C225 laivanrakennustuet, joiden kummankin määrä on 2 675 275 euroa (katso edellä johdanto-osan 125 kappale), ovat sisämarkkinoille soveltuvaa laivanrakennustukea.

| (140) | Komissio katsoo myös, että muut aiemmat toimenpiteet (eli vuoden 2006 pääomankorotus, vuosien 2012 ja 2013 lainat, DGTF-lainat, takausilmoitukset vuosina 2009, 2010 ja 2011, ammattikoulutustuet, Atlântida-alusta koskeva laina ja loput laivanrakennustuet) eivät täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen edellytyksiä. Komissio ei ole määrittänyt muuta soveltuvuusperustaa. Siksi komissio katsoo, että muut aiemmat toimenpiteet ovat valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(140)

Komissio katsoo myös, että muut aiemmat toimenpiteet (eli vuoden 2006 pääomankorotus, vuosien 2012 ja 2013 lainat, DGTF-lainat, takausilmoitukset vuosina 2009, 2010 ja 2011, ammattikoulutustuet, Atlântida-alusta koskeva laina ja loput laivanrakennustuet) eivät täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen edellytyksiä. Komissio ei ole määrittänyt muuta soveltuvuusperustaa. Siksi komissio katsoo, että muut aiemmat toimenpiteet ovat valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

6.6   Takaisinperintä

| (141) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (45). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (46). |
| --- | --- |

(141)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (45). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (46).

| (142) | Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin lainvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (47). |
| --- | --- |

(142)

Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin lainvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (47).

| (143) | Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (48) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. Saman asetuksen 15 artiklassa täsmennetään, että ”[k]omission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa”, joka ”alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle [...]. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan.” Koska ensimmäinen komission asiassa SA.35546 suorittama toimi tapahtui 11 päivänä lokakuuta 2012 (katso edellä johdanto-osan 1 kappale), sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä ei voi sisältää ennen 11 päivää lokakuuta 2002 myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(143)

Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (48) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. Saman asetuksen 15 artiklassa täsmennetään, että ”[k]omission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa”, joka ”alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle [...]. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan.” Koska ensimmäinen komission asiassa SA.35546 suorittama toimi tapahtui 11 päivänä lokakuuta 2012 (katso edellä johdanto-osan 1 kappale), sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä ei voi sisältää ennen 11 päivää lokakuuta 2002 myönnettyä tukea.

| (144) | Komissio panee tämän osalta merkille, että jotkin laivanrakennustuet myönnettiin ennen 11 päivää lokakuuta 2002, erityisesti sopimusten C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 ja C222 osalta (katso liite II). Siksi näitä sopimuksia koskevaan sääntöjenvastaiseen tukeen, jonka määrä on 11 297 009,19 euroa, sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, eikä sitä siksi voi periä takaisin. |
| --- | --- |

(144)

Komissio panee tämän osalta merkille, että jotkin laivanrakennustuet myönnettiin ennen 11 päivää lokakuuta 2002, erityisesti sopimusten C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 ja C222 osalta (katso liite II). Siksi näitä sopimuksia koskevaan sääntöjenvastaiseen tukeen, jonka määrä on 11 297 009,19 euroa, sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, eikä sitä siksi voi periä takaisin.

| (145) | Muut aiemmat toimenpiteet, joissa on kyse sääntöjenvastaisesta ja sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta (katso jäljempänä taulukko 5), on perittävä takaisin, jotta saadaan palautettua tilanne, joka markkinoilla oli ennen niiden myöntämistä. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada tukea eli tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan.

  Taulukko 5


  Takaisinperittävät summat (euroina)








  Päivämäärä | Toimenpide | Takaisinperittävä määrä (49) |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. toukokuuta 2006 | Vuoden 2006 pääomankorotus | 24 875 000 |
| 2012/2013 | Vuosien 2012 ja 2013 lainat | 101 118 066,03 |
| i) | 31. tammikuuta 2006 |

(145)

Muut aiemmat toimenpiteet, joissa on kyse sääntöjenvastaisesta ja sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta (katso jäljempänä taulukko 5), on perittävä takaisin, jotta saadaan palautettua tilanne, joka markkinoilla oli ennen niiden myöntämistä. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada tukea eli tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan.

Taulukko 5

Takaisinperittävät summat (euroina)

Päivämäärä

Toimenpide

Takaisinperittävä määrä (49)

11. toukokuuta 2006

Vuoden 2006 pääomankorotus

24 875 000

2012/2013

Vuosien 2012 ja 2013 lainat

101 118 066,03

i)

31. tammikuuta 2006

| ii) | 11. joulukuuta 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. joulukuuta 2008

| iii) | 28. huhtikuuta 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. huhtikuuta 2010

| iv) | 27. huhtikuuta 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. huhtikuuta 2011

DGTF-lainat

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

29. marraskuuta 2011

Takausilmoitukset BCP-pankin myöntämään lainaan

990 000

3. marraskuuta 2011

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

400 000

30. syyskuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

12 500 000

31. elokuuta 2010

Takausilmoitukset kahteen CGD-pankin myöntämään valmiusmaksusitoumukseen

12 890 000

24. kesäkuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

5 000 000

25. marraskuuta 2009

Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

15 000 000

7. syyskuuta 2009

Takausilmoitus BES-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

4 500 000

—

Laivanrakennustuet (sopimukset C212, C213, C214 ja C223)

10 482 374,01 (50)

—

Tuki ammattikoulutusta varten 2005–2006

257 791

23. joulukuuta 2009

Laina Atlântida-alusta varten

37 000 000

7.   ENVC:N JA WESTSEAN VÄLISEN TALOUDELLISEN JATKUVUUDEN ARVIOINTI

| (146) | ENVC piti 4 päivänä maaliskuuta 2014 yleisen yhtiökokouksen, jossa EMPORDEF ainoana osakkeenomistajana vahvisti päätöksen toteuttaa ENVC:n omaisuuserien myynti sekä samalla työntekijöiden irtisanominen yhtiön asettamiseksi selvitystilaan ja likvidoimiseksi mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(146)

ENVC piti 4 päivänä maaliskuuta 2014 yleisen yhtiökokouksen, jossa EMPORDEF ainoana osakkeenomistajana vahvisti päätöksen toteuttaa ENVC:n omaisuuserien myynti sekä samalla työntekijöiden irtisanominen yhtiön asettamiseksi selvitystilaan ja likvidoimiseksi mahdollisimman pian.

| (147) | ENVC:n tulevan selvitystilaan asettamisen vuoksi Portugalin viranomaiset osoittivat 27 päivänä helmikuuta 2015 komissiolle kaksiosaisen pyynnön:






  ”(a) | Jos komissio tekee kielteisen päätöksen ENVC:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan puitteissa, jolloin suurin osa ENVC:n omaisuuseristä myydään ja ENVC:n selvitystilaan asettamista koskeva prosessi käytännössä päätetään, Portugalin valtio pyytää komissiota vahvistamaan, että edellä kuvatuissa olosuhteissa kyseisten omaisuuserien myynti ei ole tukea ostajille. |
| --- | --- | --- |

(147)

ENVC:n tulevan selvitystilaan asettamisen vuoksi Portugalin viranomaiset osoittivat 27 päivänä helmikuuta 2015 komissiolle kaksiosaisen pyynnön:

”(a)

Jos komissio tekee kielteisen päätöksen ENVC:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan puitteissa, jolloin suurin osa ENVC:n omaisuuseristä myydään ja ENVC:n selvitystilaan asettamista koskeva prosessi käytännössä päätetään, Portugalin valtio pyytää komissiota vahvistamaan, että edellä kuvatuissa olosuhteissa kyseisten omaisuuserien myynti ei ole tukea ostajille.

| (b) | Lisäksi jos komissio tekee kielteisen päätöksen ENVC:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan puitteissa, ja Portugalin valtion pitäisi periä takaisin sääntöjenvastainen tuki, Portugalin viranomaiset pyytävät komissiota vahvistamaan, että kyseistä takaisinperintävelvoitetta ei uloteta WestSea-yhtiöön huolimatta siitä, että se on ottanut hallintaansa joitakin ENVC:n omaisuuseriä.” |
| --- | --- |

(b)

Lisäksi jos komissio tekee kielteisen päätöksen ENVC:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan puitteissa, ja Portugalin valtion pitäisi periä takaisin sääntöjenvastainen tuki, Portugalin viranomaiset pyytävät komissiota vahvistamaan, että kyseistä takaisinperintävelvoitetta ei uloteta WestSea-yhtiöön huolimatta siitä, että se on ottanut hallintaansa joitakin ENVC:n omaisuuseriä.”

| (148) | Jos komissio tosiaan tekee kielteisen päätöksen yritykselle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti, on kyseisen jäsenvaltion tavallisesti perittävä takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Takaisinperintävelvollisuus voidaan ulottaa myös sellaiseen uuteen yhtiöön, jolle kyseinen yhtiö on luovuttanut tai myynyt osan omaisuuseristään, jos luovutuksen tai kaupan rakenteen johdosta voidaan päätellä, että näiden kahden yhtiön välillä on taloudellinen jatkuvuus. Vaikka taloudellista jatkuvuutta ei olisikaan, (uusi) valtiontuki ostajalle voi myös johtua omaisuuserien myynnistä alle niiden markkina-arvon. |
| --- | --- |

(148)

Jos komissio tosiaan tekee kielteisen päätöksen yritykselle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti, on kyseisen jäsenvaltion tavallisesti perittävä takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Takaisinperintävelvollisuus voidaan ulottaa myös sellaiseen uuteen yhtiöön, jolle kyseinen yhtiö on luovuttanut tai myynyt osan omaisuuseristään, jos luovutuksen tai kaupan rakenteen johdosta voidaan päätellä, että näiden kahden yhtiön välillä on taloudellinen jatkuvuus. Vaikka taloudellista jatkuvuutta ei olisikaan, (uusi) valtiontuki ostajalle voi myös johtua omaisuuserien myynnistä alle niiden markkina-arvon.

| (149) | Komissio ei arvioi tässä päätöksessä kahden öljysäiliöaluksen rakentamista koskevien sopimusten siirtämistä (51), jota ei ole vielä toteutettu. |
| --- | --- |

(149)

Komissio ei arvioi tässä päätöksessä kahden öljysäiliöaluksen rakentamista koskevien sopimusten siirtämistä (51), jota ei ole vielä toteutettu.

| (150) | Omaisuuserien ostajaa (ostajia) hyödyttävän valtiontuen olemassaolon toteamiseksi komission on a) määritettävä, myydäänkö omaisuuserät niiden markkinahinnalla, ja b) otettava huomioon myös muut jäljempänä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainitut kriteerit. |
| --- | --- |

(150)

Omaisuuserien ostajaa (ostajia) hyödyttävän valtiontuen olemassaolon toteamiseksi komission on a) määritettävä, myydäänkö omaisuuserät niiden markkinahinnalla, ja b) otettava huomioon myös muut jäljempänä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainitut kriteerit.

| (151) | Tuomioistuimen asiassa Italia ja SIM 2 v. komissio
   (52) tekemässä päätöksessä, johon komission yhtiöitä Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM
   (53) koskevat päätökset perustuivat, todettiin, että arvio taloudellisen toiminnan jatkuvuudesta aiemman (tuetun) tahon ja ostajan välillä perustuu joukkoon indikaattoreita. Seuraavat tekijät on otettava huomioon: i) myytävien omaisuuserien laajuus (varat ja vastuut, työvoiman säilyttäminen, osat omaisuuseristä), ii) myyntihinta, iii) ostajan (ostajien) henkilöllisyys, iv) myyntihetki (alustavan arvioinnin aloittamisen, muodollisen tutkintamenettelyn tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja v) toimien taloudellinen perustelu. Tuomioistuin vahvisti nämä indikaattorit 28 päivänä maaliskuuta 2012 tekemässään päätöksessä asiassa Ryanair v. komissio, jolla Alitalia-päätös vahvistettiin (54). |
| --- | --- |

(151)

Tuomioistuimen asiassa Italia ja SIM 2 v. komissio
   (52) tekemässä päätöksessä, johon komission yhtiöitä Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM
   (53) koskevat päätökset perustuivat, todettiin, että arvio taloudellisen toiminnan jatkuvuudesta aiemman (tuetun) tahon ja ostajan välillä perustuu joukkoon indikaattoreita. Seuraavat tekijät on otettava huomioon: i) myytävien omaisuuserien laajuus (varat ja vastuut, työvoiman säilyttäminen, osat omaisuuseristä), ii) myyntihinta, iii) ostajan (ostajien) henkilöllisyys, iv) myyntihetki (alustavan arvioinnin aloittamisen, muodollisen tutkintamenettelyn tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja v) toimien taloudellinen perustelu. Tuomioistuin vahvisti nämä indikaattorit 28 päivänä maaliskuuta 2012 tekemässään päätöksessä asiassa Ryanair v. komissio, jolla Alitalia-päätös vahvistettiin (54).

7.1   Myytävien omaisuuserien laajuus

| (152) | Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvät omaisuuserät ja muut liiketoimintaan kuuluvat osat muodostavat vain osan aiemmasta yrityksestä tai sen toiminnasta. Mitä suurempi osa alkuperäisestä liiketoiminnasta siirtyy uuteen yksikköön, sitä todennäköisempää on, että näihin omaisuuseriin liittyvä liiketoiminta saa jatkossakin etua aiemmalle yksikölle myönnetystä sisämarkkinoille soveltumattomasta tuesta. |
| --- | --- |

(152)

Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvät omaisuuserät ja muut liiketoimintaan kuuluvat osat muodostavat vain osan aiemmasta yrityksestä tai sen toiminnasta. Mitä suurempi osa alkuperäisestä liiketoiminnasta siirtyy uuteen yksikköön, sitä todennäköisempää on, että näihin omaisuuseriin liittyvä liiketoiminta saa jatkossakin etua aiemmalle yksikölle myönnetystä sisämarkkinoille soveltumattomasta tuesta.

| (153) | ENVC:n tärkeimpiä omaisuuseriä olivat i) Viana do Castelon satamaviranomaisen myöntämä käyttöoikeus maahan, jossa telakka sijaitsee ja ii) eri laitteet ja raaka-aineet. Kaikki nämä omaisuuserät myytiin ilman ehtoja avoimessa ja syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoinna portugalilaisille ja muille kuin portugalilaisille tarjoajille, ja paras hinta oli tarjoajien valinnassa ainoa kriteeri. |
| --- | --- |

(153)

ENVC:n tärkeimpiä omaisuuseriä olivat i) Viana do Castelon satamaviranomaisen myöntämä käyttöoikeus maahan, jossa telakka sijaitsee ja ii) eri laitteet ja raaka-aineet. Kaikki nämä omaisuuserät myytiin ilman ehtoja avoimessa ja syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoinna portugalilaisille ja muille kuin portugalilaisille tarjoajille, ja paras hinta oli tarjoajien valinnassa ainoa kriteeri.

| (154) | Maata, jolla telakka sijaitsee, koskeva alikäyttöoikeus myönnettiin tarjousprosessin perusteella maaliskuuhun 2013 asti WestSea-yhtiölle, joka on portugalilaisen Martifer-holdingyhtiön ja portugalilaisen Navalria-telakan yhteinen tytäryritys. WestSea maksaa 419 233,95 euron vuosivuokran ja 435 500 euron takuun. |
| --- | --- |

(154)

Maata, jolla telakka sijaitsee, koskeva alikäyttöoikeus myönnettiin tarjousprosessin perusteella maaliskuuhun 2013 asti WestSea-yhtiölle, joka on portugalilaisen Martifer-holdingyhtiön ja portugalilaisen Navalria-telakan yhteinen tytäryritys. WestSea maksaa 419 233,95 euron vuosivuokran ja 435 500 euron takuun.

| (155) | Erilaiset laitteet ja raaka-aineet, mukaan lukien ajoneuvot ja tärkein nostolaite/nosturi, myytiin 120 pienemmässä tarjousmenettelyssä 884 tavaraeränä. Siten yhteensä 3 358 905,13 euron arvoisista myydyistä tavaroista ostajat saivat keskimäärin 55 981,75 euron arvosta tavaroita kymmenen euron arvoisista eristä 1,035 miljoonan euron arvoisiin. Ministério dos Transportes e Comunicações de Timor oli suurin ostaja 31 prosentin osuudellaan. WestSea hankki alle 20 prosenttia myydyistä omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(155)

Erilaiset laitteet ja raaka-aineet, mukaan lukien ajoneuvot ja tärkein nostolaite/nosturi, myytiin 120 pienemmässä tarjousmenettelyssä 884 tavaraeränä. Siten yhteensä 3 358 905,13 euron arvoisista myydyistä tavaroista ostajat saivat keskimäärin 55 981,75 euron arvosta tavaroita kymmenen euron arvoisista eristä 1,035 miljoonan euron arvoisiin. Ministério dos Transportes e Comunicações de Timor oli suurin ostaja 31 prosentin osuudellaan. WestSea hankki alle 20 prosenttia myydyistä omaisuuseristä.

| (156) | Yhtään työntekijöiden työsopimusta ei ole siirretty ostajille. Työsopimuksista on jo päättynyt 596, ja jäljellä olevat 13 työntekijää ovat irtisanomisprosessissa. Tarjoukset eivät sisältäneet erityisehtoja työsopimusten tai työntekijöiden siirtämisestä ENVC:ltä ostajalle. |
| --- | --- |

(156)

Yhtään työntekijöiden työsopimusta ei ole siirretty ostajille. Työsopimuksista on jo päättynyt 596, ja jäljellä olevat 13 työntekijää ovat irtisanomisprosessissa. Tarjoukset eivät sisältäneet erityisehtoja työsopimusten tai työntekijöiden siirtämisestä ENVC:ltä ostajalle.

| (157) | Edellä mainittujen tekijöiden vuoksi komissio katsoo, että WestSea-yhtiön nyt tai myöhemmin hankkimien omaisuuserien laajuus on huomattavasti pienempi kuin ENVC:n ja sen aiemman toiminnan laajuus. |
| --- | --- |

(157)

Edellä mainittujen tekijöiden vuoksi komissio katsoo, että WestSea-yhtiön nyt tai myöhemmin hankkimien omaisuuserien laajuus on huomattavasti pienempi kuin ENVC:n ja sen aiemman toiminnan laajuus.

7.2   Myyntihinta

| (158) | ENVC:n ja WestSean välille ei synny taloudellista jatkuvuutta, jos komissio katsoo, että siirrettävän liiketoiminnan omaisuuserät ja muut osat myytiin tai myydään ainoastaan markkinahintaan. Markkinahinta on hinta, jota markkinataloussijoittaja esittäisi (55). |
| --- | --- |

(158)

ENVC:n ja WestSean välille ei synny taloudellista jatkuvuutta, jos komissio katsoo, että siirrettävän liiketoiminnan omaisuuserät ja muut osat myytiin tai myydään ainoastaan markkinahintaan. Markkinahinta on hinta, jota markkinataloussijoittaja esittäisi (55).

| (159) | Maata, jolla telakka sijaitsee, koskeva alikäyttöoikeus sekä eri laitteet ja raaka-aineet on jaettu avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä, jossa paras hinta oli ainoa kriteeri tarjoajien valitsemiseen. |
| --- | --- |

(159)

Maata, jolla telakka sijaitsee, koskeva alikäyttöoikeus sekä eri laitteet ja raaka-aineet on jaettu avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä, jossa paras hinta oli ainoa kriteeri tarjoajien valitsemiseen.

| (160) | Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että maata, jossa telakka sijaitsee, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen ja ENVC:n eri laitteiden ja raaka-aineiden myynti WestSealle toteutettiin avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä korkeimman tarjouksen esittäneelle, joten kyseessä oli markkinahinta. |
| --- | --- |

(160)

Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että maata, jossa telakka sijaitsee, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen ja ENVC:n eri laitteiden ja raaka-aineiden myynti WestSealle toteutettiin avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä korkeimman tarjouksen esittäneelle, joten kyseessä oli markkinahinta.

7.3   Ostajien henkilöllisyys

| (161) | Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien ostajilla ei ole taloudellista tai yritykseen perustuvaa yhteyttä ENVC:hen. |
| --- | --- |

(161)

Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien ostajilla ei ole taloudellista tai yritykseen perustuvaa yhteyttä ENVC:hen.

| (162) | Maata, jolla telakka sijaitsee, koskevan käyttöoikeuden osalta Portugalin viranomaiset vahvistavat, että WestSea-yrityksellä ei ole taloudellista tai yritykseen perustuvaa yhteyttä ENVC:hen tai Portugalin valtioon. |
| --- | --- |

(162)

Maata, jolla telakka sijaitsee, koskevan käyttöoikeuden osalta Portugalin viranomaiset vahvistavat, että WestSea-yrityksellä ei ole taloudellista tai yritykseen perustuvaa yhteyttä ENVC:hen tai Portugalin valtioon.

| (163) | Jo luovutettujen eri laitteiden ja raaka-aineiden osalta Portugalin viranomaiset vahvistavat, että kellään suurimmista ostajista ei ole taloudellisia tai yritykseen perustuvia yhteyksiä ENVC:hen tai sen osakkeenomistajaan. |
| --- | --- |

(163)

Jo luovutettujen eri laitteiden ja raaka-aineiden osalta Portugalin viranomaiset vahvistavat, että kellään suurimmista ostajista ei ole taloudellisia tai yritykseen perustuvia yhteyksiä ENVC:hen tai sen osakkeenomistajaan.

| (164) | Tämän vuoksi komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että WestSea on ENVC:stä ja sen osakkeenomistajasta riippumaton yksikkö. |
| --- | --- |

(164)

Tämän vuoksi komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että WestSea on ENVC:stä ja sen osakkeenomistajasta riippumaton yksikkö.

7.4   Myynnin ajoitus

| (165) | Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien myynnin ajoitus ei johda komission sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä tekemän päätöksen kiertämiseen. |
| --- | --- |

(165)

Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien myynnin ajoitus ei johda komission sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä tekemän päätöksen kiertämiseen.

| (166) | Komissio panee merkille, että maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden sekä omaisuuserien ja laitteiden hankinnan tarjousprosessit on käynnistetty ja päätetty ennen kuin komissio on antanut tämän lopullisen päätöksen. |
| --- | --- |

(166)

Komissio panee merkille, että maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden sekä omaisuuserien ja laitteiden hankinnan tarjousprosessit on käynnistetty ja päätetty ennen kuin komissio on antanut tämän lopullisen päätöksen.

| (167) | Lisäksi, kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa todetaan, Portugalin viranomaiset ottivat ensimmäisenä yhteyttä komissioon voidakseen järjestää asianmukaisesti ENVC:n yksityistämisen EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Tapahtumasarja osoittaa siten, että yksityistämistä ei suunniteltu mekanismiksi, jolla kierretään olemassa olevia kielteisiä päätöksiä tai komission käynnissä olevia tutkimuksia. |
| --- | --- |

(167)

Lisäksi, kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa todetaan, Portugalin viranomaiset ottivat ensimmäisenä yhteyttä komissioon voidakseen järjestää asianmukaisesti ENVC:n yksityistämisen EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Tapahtumasarja osoittaa siten, että yksityistämistä ei suunniteltu mekanismiksi, jolla kierretään olemassa olevia kielteisiä päätöksiä tai komission käynnissä olevia tutkimuksia.

| (168) | Komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen sekä ENVC:n eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen tapahtuivat ennen kuin komissio on antanut tämän lopullisen päätöksen, mikä osoittaa, että komission mahdollista takaisinperintäpäätöstä ei yritetä kiertää. |
| --- | --- |

(168)

Komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen sekä ENVC:n eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen tapahtuivat ennen kuin komissio on antanut tämän lopullisen päätöksen, mikä osoittaa, että komission mahdollista takaisinperintäpäätöstä ei yritetä kiertää.

7.5   Toimenpiteen taloudelliset perustelut

| (169) | Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien ostajat eivät käytä omaisuuseriä samalla tavalla kuin edellinen omistaja vaan käyttävät niitä erilaisen toiminnan tai strategian luomiseksi. |
| --- | --- |

(169)

Taloudellista jatkuvuutta ei synny, jos komissio katsoo, että siirtyvien omaisuuserien ja muiden liiketoimintaan kuuluvien osien ostajat eivät käytä omaisuuseriä samalla tavalla kuin edellinen omistaja vaan käyttävät niitä erilaisen toiminnan tai strategian luomiseksi.

| (170) | Joitakin WestSean hankkimia ENVC:n omaisuuseriä voidaan käyttää samaan yleiseen toimintaan (laivanrakennukseen), erityisesti maata, jolla telakka sijaitsee. Pelkästään se, että ostaja toimisi samalla talouden alalla kuin edellinen toimija, ei välttämättä tarkoita taloudellista jatkuvuutta. WestSealla ei ole velvoitetta ottaa itselleen ENVC:n työntekijöitä tai työsopimuksia. Lisäksi WestSea yhdistää telakan liiketoimintastrategiaansa yhteisvaikutuksen luomiseksi muiden telakka-alueiden kanssa. WestSealla on mahdollisuus hallinnoida toimiaan erilaisin toimintaehdoin kuin ENVC, ja se voi vapaasti soveltaa omaa liiketoimintamalliaan. |
| --- | --- |

(170)

Joitakin WestSean hankkimia ENVC:n omaisuuseriä voidaan käyttää samaan yleiseen toimintaan (laivanrakennukseen), erityisesti maata, jolla telakka sijaitsee. Pelkästään se, että ostaja toimisi samalla talouden alalla kuin edellinen toimija, ei välttämättä tarkoita taloudellista jatkuvuutta. WestSealla ei ole velvoitetta ottaa itselleen ENVC:n työntekijöitä tai työsopimuksia. Lisäksi WestSea yhdistää telakan liiketoimintastrategiaansa yhteisvaikutuksen luomiseksi muiden telakka-alueiden kanssa. WestSealla on mahdollisuus hallinnoida toimiaan erilaisin toimintaehdoin kuin ENVC, ja se voi vapaasti soveltaa omaa liiketoimintamalliaan.

| (171) | Komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että WestSea liittää nämä tekijät omaan yritysstrategiaansa ja käyttää niitä omien taloudellisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(171)

Komissio toteaa edellä mainittujen seikkojen perusteella, että WestSea liittää nämä tekijät omaan yritysstrategiaansa ja käyttää niitä omien taloudellisten tavoitteidensa saavuttamiseksi.

7.6   Päätelmä ENVC:n ja WestSean välisestä taloudellisesta jatkuvuudesta

| (172) | Ensinnäkin WestSean hankkimien omaisuuserien laajuus on huomattavasti pienempi kuin ENVC:n ja sen aiemman toiminnan. Toiseksi maata, jolla telakka sijaitsee, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen ja eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen toteutettiin avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä. Kolmanneksi WestSea on ENVC:stä ja sen osakkeenomistajasta riippumaton toimija. Neljänneksi maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen sekä eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen eivät tarkoita, että komission mahdollista takaisinperintäpäätöstä yritetään kiertää. Viidenneksi WestSea yhdistää ENVC:n omaisuuserät yritysstrategiaansa ja käyttää niitä omien taloudellisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(172)

Ensinnäkin WestSean hankkimien omaisuuserien laajuus on huomattavasti pienempi kuin ENVC:n ja sen aiemman toiminnan. Toiseksi maata, jolla telakka sijaitsee, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen ja eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen toteutettiin avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ilman ehtoja järjestetyssä tarjousmenettelyssä. Kolmanneksi WestSea on ENVC:stä ja sen osakkeenomistajasta riippumaton toimija. Neljänneksi maata, jolla telakat sijaitsevat, koskevan alikäyttöoikeuden myöntäminen sekä eri laitteiden ja raaka-aineiden hankkiminen eivät tarkoita, että komission mahdollista takaisinperintäpäätöstä yritetään kiertää. Viidenneksi WestSea yhdistää ENVC:n omaisuuserät yritysstrategiaansa ja käyttää niitä omien taloudellisten tavoitteidensa saavuttamiseksi.

| (173) | Tämän vuoksi komissio toteaa, että ENVC:n ja WestSean välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta. |
| --- | --- |

(173)

Tämän vuoksi komissio toteaa, että ENVC:n ja WestSean välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta.

8.   PÄÄTELMÄT

| (174) | Komissio toteaa, että aiemmat toimenpiteet ovat 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia lukuun ottamatta valtiontukea ENVC:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan merkityksessä. |
| --- | --- |

(174)

Komissio toteaa, että aiemmat toimenpiteet ovat 8 päivänä tammikuuta 2007 ja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä takausilmoituksia lukuun ottamatta valtiontukea ENVC:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan merkityksessä.

| (175) | Valtiontuen muodostavat aiemmat toimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille (lukuun ottamatta kahta laivanrakennustukea, joille on annettu lupa komission asiassa C 33/2004 tekemällä päätöksellä), koska vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen asiaankuuluvia ehtoja ei ollut täytetty eikä muita soveltuvuusperusteita määritetty. |
| --- | --- |

(175)

Valtiontuen muodostavat aiemmat toimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille (lukuun ottamatta kahta laivanrakennustukea, joille on annettu lupa komission asiassa C 33/2004 tekemällä päätöksellä), koska vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen asiaankuuluvia ehtoja ei ollut täytetty eikä muita soveltuvuusperusteita määritetty.

| (176) | Komissio katsoo myös, että Portugali on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön edellä tarkoitetut toimenpiteet ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(176)

Komissio katsoo myös, että Portugali on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön edellä tarkoitetut toimenpiteet ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

| (177) | Sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki on perittävä tuensaajilta takaisin edellä olevan 6.6 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

(177)

Sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki on perittävä tuensaajilta takaisin edellä olevan 6.6 jakson mukaisesti.

| (178) | Kyseinen takaisinperintä ei koske WestSea-yhtiötä, koska ENVC:n ja WestSean välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta. |
| --- | --- |

(178)

Kyseinen takaisinperintä ei koske WestSea-yhtiötä, koska ENVC:n ja WestSean välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta.

| (179) | Lopuksi komissio toteaa, että Portugali suostui siihen, että tämä päätös tehdään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä, |
| --- | --- |

(179)

Lopuksi komissio toteaa, että Portugali suostui siihen, että tämä päätös tehdään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tammikuun 8 päivänä 2007 ja kesäkuun 26 päivänä 2008 päivätyt takausilmoitukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Sopimuksia C224 ja C225 vastaava laivanrakennustukiin sisältyvä valtiontuki (jonka määrä on 5 350 550 euroa) soveltuu sisämarkkinoille.

3.   Seuraavassa taulukossa esitetty valtiontuki, jonka Portugali on laittomasti myöntänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

| Päivämäärä | Toimenpide | Määrä |
| --- | --- | --- |
| 11. toukokuuta 2006 | Vuoden 2006 pääomankorotus | 24 875 000 |
| 2012/2013 | Vuosien 2012 ja 2013 lainat | 101 118 066,03 |
| i) | 31. tammikuuta 2006 |

Päivämäärä

Toimenpide

Määrä

11. toukokuuta 2006

Vuoden 2006 pääomankorotus

24 875 000

2012/2013

Vuosien 2012 ja 2013 lainat

101 118 066,03

i)

31. tammikuuta 2006

| ii) | 11. joulukuuta 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. joulukuuta 2008

| iii) | 28. huhtikuuta 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. huhtikuuta 2010

| iv) | 27. huhtikuuta 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. huhtikuuta 2011

DGTF-lainat

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

29. marraskuuta 2011

Takausilmoitukset BCP-pankin myöntämään lainaan

990 000

3. marraskuuta 2011

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

400 000

30. syyskuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

12 500 000

31. elokuuta 2010

Takausilmoitukset kahteen CGD-pankin myöntämään valmiusmaksusitoumukseen

12 890 000

24. kesäkuuta 2010

Takausilmoitus BCP-pankin myöntämään lainaan

5 000 000

25. marraskuuta 2009

Takausilmoitus CGD-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

15 000 000

7. syyskuuta 2009

Takausilmoitus BES-pankin myöntämään jatkuvaan lainaan

4 500 000

—

Laivanrakennustuet (sopimukset C212, C213, C214 ja C223)

10 482 374,01

—

Laivanrakennustuet (sopimukset C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 ja C222)

11 279 009,01

—

Tuki ammattikoulutusta varten 2005–2006

257 791

23. joulukuuta 2009

Laina Atlântida-alusta varten

37 000 000

2 artikla

1.   Portugalin on perittävä 1 artiklan 2 kohdassa mainittu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajalta (mukaan lukien soveltuvin osin kertyneet korot, joita ENVC ei ole maksanut) lukuun ottamatta laivanrakennustukia, jotka liittyvät sopimuksiin C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 ja C222 (joiden kokonaismäärä on 11 279 009,01 euroa), koska niitä koskee asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa tarkoitettu kymmenen vuoden vanhentumisaika.

2.   Kyseinen sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintä ei koske WestSea-yhtiötä.

3.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korolle on laskettava korko komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (56) V luvun sekä asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (57) mukaisesti.

5.   Portugalin on peruutettava kaikki tuen jäljellä olevat maksuerät tämän päätöksen hyväksymispäivästä lukien.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Portugalin on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta Portugalin on toimitettava seuraavat tiedot:

| (a) | määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin tuensaajalta; |
| --- | --- |

(a)

määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin tuensaajalta;

| (b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

(b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi;

| (c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

(c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Portugalin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalille.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2015

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Valtiontuki – Portugali – valtiontuki SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) – Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A:n hyväksi toteutetut aiemmat toimenpiteet – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 95, 3.4.2013, s. 118).

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  ETY-neuvosto: Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

3

(4)  Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että sotilaskäyttöön tarkoitettujen alusten rakentamiseen osoitetulla työvoimalla ilmaistu kapasiteetti oli suurimmillaan vuonna 2005, kun se oli 33 prosenttia ENVC:n kokonaistyövoimasta (mukaan lukien rakentaminen, korjaaminen jne.). Vuosina 2006–2011 sota-alusten rakentamiseen osoitettu keskimääräinen kapasiteetti oli noin 11 prosenttia, mutta vuonna 2012 se laski nollaan, koska Portugalin armeija perui tilauksensa sota-alusten rakentamisesta.

4

(5)  Käyttöoikeussopimusta tarkistettiin myös vuosina 2005 ja 2007, jotta ENVC voi tehdä osasta maata alikäyttöoikeussopimuksen tuulivoimaloiden valmistusta varten.

5

(6)  Tämä prosessi ei kuulunut Portugalin ja komission, Kansainvälisen valuuttarahaston ja Euroopan keskuspankin erityisistä talouspolitiikan ehdoista allekirjoittamaan yhteisymmärryspöytäkirjaan.

6

(7)  Lei Quadro das Privatizações, hyväksytty lailla nro 11/90, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1990, ja julkaistu uudelleen 13 päivänä syyskuuta 2011 annetun lain nro 50/2011 nojalla.

7

Lei Quadro das Privatizações

(8)  Diário da República nro 156, 13.8.2012, s. 4364, ja Diário da República nro 167, 29.8.2012, s. 4838.

8

Diário da República

Diário da República

(9)  Volstad Maritime toimitti sitovan tarjouksen 5 päivänä marraskuuta 2012, mutta se hylättiin, koska se oli toimitettu määräajan eli aamukymmenen jälkeen.

9

(10)  Portugali viittasi 28 päivänä joulukuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan ilmeisesti vuonna 2009 toteutettuun pääomankorotukseen. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Portugalin viranomaiset kuitenkin vahvistivat, että vuonna 2009 ei ollut tehty pääomankorotusta.

10

(11)  Tämä toimenpide sisältää EMPORDEFin hoitoonsa ottaman ENVC:n velan Parvaloremille. Sen määrä oli 5 111 910,08 euroa sekä kertynyt korko, jota on maksamatta 5 281 882,02 euroa.

11

(12)  Portugalin viranomaiset huomauttivat, että ENVC maksoi korkoa vuoden 2006 ja 2008 DGTF-lainoista viisi kertaa vuosina 2006–2010 yhteensä 3 291 293,50 euron arvosta.

12

(13)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös sisälsi muiden toimenpiteiden muassa EMPORDEFin takausilmoituksen CGD:n myöntämän 12 890 000 euron maksusitoumuksen osalta. Muodollisessa tutkintamenettelyssä Portugali täsmensi, että tämä toimenpide on johdanto-osan 24 kappaleessa kuvattu toimenpide.

13

(14)  Muodollisessa tutkintamenettelyssä Portugalin viranomaiset täsmensivät, että valmiusmaksusitoumukseen kuuluva määrä oli 12 890 000 euroa eli kymmenen prosenttia kahden öljysäiliöaluksen rakennuskustannuksista (128 900 000 euroa). Viranomaiset täsmensivät lisäksi, että maksusitoumuksen antamista koskeva sopimus tehtiin vuonna 2010 eikä vuonna 2012, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan.

14

(15)  Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tuki laivanrakennusta varten myönnettiin avustuksina, jotka liittyivät 14 sopimukseen, kaudella 2000–2005 eikä kaudella 2000–2007, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan.

15

(16)  Portugalin viranomaiset ovat täsmentäneet, että tuki ammattikoulutusta varten myönnettiin vuonna 2005 ja 2006 eikä kaudella 2000–2007, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan.

16

(17)  Neuvoston direktiivi 87/167/ETY, annettu 26 päivänä tammikuuta 1987, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävistä tuista (EYVL L 69, 12.3.1987, s. 55).

17

(18)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2. Elokuun 1 päivänä 2014 tulivat voimaan suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1), (jäljempänä ’vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’). Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 135 kohdan mukaan komissio soveltaa näitä suuntaviivoja 1 päivästä elokuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020. Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 138 kohdan mukaan tämän päätöksen kohteena olevat aiemmat toimenpiteet on kuitenkin arvioitava tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella eli vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella (tai soveltuvin osin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen vuoden 1999 yhteisön suuntaviivojen perusteella (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2 – ’vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’).

18

(19)  EMPORDEFin osalta komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 46–48 kappaleessa, että päätökset olivat Portugalin valtion toteuttamia asian Stardust Marine oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (tuomio asiassa Ranska v. komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294).

19

Stardust Marine

Ranska v. komissio

(20)  EUVL C 364, 14.12.2011, s. 9.

20

(21)  Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat vuoden 2004 puitteet (EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11) ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98 (EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1).

21

(22)  Katso edellä alaviite 14.

22

(23)  Lähde: EMPORDEFin tilinpäätös vuodelta 2012.

23

(24)  Lähde: EMPORDEFin tilinpäätös vuodelta 2012 ja 2013. ENVC:n vuosien 2001, 2002 ja 2003 tilinpäätöksistä käy ilmi, että ENVC:llä oli myös negatiivinen oma kokonaispääoma vuonna 2000 (– 5,99 miljoonaa euroa), vuonna 2001 (– 10,97 miljoonaa euroa), vuonna 2002 (– 22,09 miljoonaa euroa) ja vuonna 2003 (– 48,97 miljoonaa euroa).

24

(25)  Tuomio asiassa Ranska v. komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:29.

25

Ranska v. komissio

(26)  Lähde: http://www.empordef.pt/main.html.

26

(27)  Lähde: http://www.empordef.pt/uk/main.html.

27

(28)  Katso nimitysluettelo puolustusministeriön verkkosivustolta (http://www.portugal.gov.pt/pt/o-governo/nomeacoes/ministerio-da-defesa-nacional.aspx). Katso myös EMPORDEFin verkkosivusto (http://www.empordef.pt/main.html) sekä useita lehdistötiedotteita, esimerkiksi http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1768612 tai http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1950754.

28

(29)  Alkuperäinen portugalinkielinen teksti on seuraava: ”[...] no passado dia 2 de julho de 2011 o Ministério da Defesa Nacional decidiu suspender o desmantelamento dos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Em agosto, o Ministério da Defesa Nacional mandatou a nova administração da Empordef para que fosse encontrada uma solução que evitasse esse desmantelamento e encerramento dos ENVC”. Katso http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120104-mdn-envc.aspx.

29

[...] no passado dia 2 de julho de 2011 o Ministério da Defesa Nacional decidiu suspender o desmantelamento dos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Em agosto, o Ministério da Defesa Nacional mandatou a nova administração da Empordef para que fosse encontrada uma solução que evitasse esse desmantelamento e encerramento dos ENVC

(30)  Katso esimerkiksi http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120319-mdn-modelo-reprivatizacao.aspx, http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120502-mdn-envc.aspx ja http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120713-seamdn-envc.aspx.

30

(31)  Katso esimerkiksi http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministro-da-presidencia-e-dos-assuntos-parlamentares/documentos-oficiais/20131205-comunicado-cm.aspx. Valtion osallistumisesta EMPORDEFin toimiin todistaa lisäksi seuraava Portugalin hallituksen lehdistötiedote. http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20140205-mdn-comunicado-estaleiros.aspx

31

(32)  Tämän osalta komissio huomauttaa jälkitodisteena, että IGF:n vuoden 2009 raportissa (katso johdanto-osan 49 kappale) korostettiin, että vuosina 2005–2007 ENVC toimitti 11 alusta, joiden rakennuskustannukset ylittivät 15,4 prosentilla sopimuksessa sovitut kustannukset (on pantava merkille, että jo ENVC:n budjetoimat kustannukset ylittivät 4,1 prosentilla sopimuksessa sovitut kustannukset, mikä tarkoitti, että joka tapauksessa yhtiö rakentaisi alukset tappiolla).

32

(33)  Lähde: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/annexes_accounting_report_2011/portugal_en.pdf.

33

(34)  Huhtikuun 27 päivänä 2011 allekirjoitetussa sopimuksessa sovellettu marginaali oli Portugalin julkisen velan keskipitkän aikavälin omaisuuserien vaihto ja vastaava erääntymisaika (Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot).

34

(35)  Vuonna 2010 korko mukautettiin 11 päivänä joulukuuta 2008 myönnetyn lainan korkoon.

35

(36)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

36

(37)  Lähde: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu25_en.pdf.

37

(38)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

38

(39)  Lähde: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

39

(40)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10. Katso myös komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14).

40

(41)  Katso esimerkiksi komission päätös 2008/948/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2008, Saksan toimenpiteistä DHL:n ja Leipzig/Hallen lentoaseman hyväksi asiassa C 48/06 (ex N 227/06), johdanto-osan 249 ja 250 kappale (EUVL L 346, 23.12.2008, s. 1).

41

(42)  Tuomio asiassa Italia v. komissio, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157.

42

Italia v. komissio

(43)  Komission päätös 2006/946/EY, tehty 6 päivänä syyskuuta 2005, Valtiontuesta Portugali – kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A:n rakentaman kemikaalisäiliöaluksen toimitusajan pidentäminen (EUVL L 383, 28.12.2006, s. 16).

43

(44)  Ammattikoulutustukien osalta komissio huomauttaa, että tuolloin sovelletuissa kansallista alueellista tukea 2000–2006 koskevissa suuntaviivoissa (EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9) suljettiin pois alueellisen tuen myöntäminen vaikeuksissa oleville yrityksille.

44

(45)  Tuomio asiassa C-70/72, komissio v. Saksa, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

45

komissio v. Saksa

(46)  Tuomio asiassa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

46

Espanja v. komissio

(47)  Tuomio asiassa C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ja 65 kohta.

47

Belgia v. komissio

(48)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

48

(49)  Myös erääntyneisiin korkoihin, joita ENVC ei ole maksanut, on soveltuvin osin sovellettava takaisinperintävelvoitetta.

49

(50)  Tämä luku on tulosta kaikista laivanrakennustuista i), joista vähennetään tuet, joita koskee kymmenen vuoden vanhentumisaika, ii), joista vähennetään tuet, jotka on julistettu sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi iii) ts. i) 27 129 933,20 euroa – ii) 11 279 009,19 euroa – iii) 5 350 550 euroa = 10 482 374,01 euroa.

50

i

ii

iii

i

ii

iii

(51)  Katso johdanto-osan 24 kappale. Alun perin PDVSA:n ja ENVC:n välillä tehty sopimus kahden öljysäiliöaluksen rakentamisesta on siirretty EMPORDEFille. Portugali on sitoutunut siihen, että sopimuksen alihankintana teetettävistä osista järjestetään ilman ehtoja avoin ja syrjimätön tarjouskilpailu, joka on avoinna portugalilaisille ja muille kuin portugalilaisille tarjoajille ja jossa paras hinta on ainoa peruste tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien valitsemiseksi ja jotta ENVC voidaan sulkea prosessin ulkopuolelle, jos sen likvidointia ja selvitystilaan asettamista ei ole saatettu loppuun tarjousten tekohetkellä.

51

(52)  Tuomio asiassa C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia SpA v. komissio, ECLI:EU:C:2003:252.

52

Italia ja SIM 2 Multimedia SpA v. komissio

(53)  Komission päätös, tehty 17 päivänä syyskuuta 2008, valtiontuki N 321/2008, N 322/2008 ja N 323/2008 – Kreikka – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; komission päätös, tehty 12 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuki N 510/2008 – Italia – Alitalian omaisuuserien myynti; komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2012, valtiontuki SA.34547 – Ranska – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

53

(54)  Asiassa T-123/09, Ryanair Ltd v. komissio, 28 päivänä maaliskuuta 2012 annettu tuomio, ECLI:EU:T:2012:164, vahvistettu valitusasiassa C-287/12 P, Ryanair Ltd v. komissio, 13 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla tuomiolla, ECLI:EU:C:2013:395.

54

Ryanair Ltd v. komissio

Ryanair Ltd v. komissio

(55)  Tuomio asiassa C-239/09, Seydaland, ECLI:EU:C:2010:778, 34 kohta.

55

Seydaland

(56)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

57

---

LIITE I

VUOSIEN 2012 JA 2013 LAINAT

| Allekirjoituspäivä | Määrä | Sovellettu korko |
| --- | --- | --- |
| 6. tammikuuta 2012 | 970 000,00 | 7,108 % |
| 9. tammikuuta 2012 | 175 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 7,108 % |
| 31. tammikuuta 2012 | 3 445 258,51 | 3 kuukauden Euribor + 6,62 % |
| 8. helmikuuta 2012 | 64 741,49 | 3 kuukauden Euribor + 6,62 % |
| 30. maaliskuuta 2012 | 1 026 647,44 | 3 kuukauden Euribor + 7,887 % |
| 30. maaliskuuta 2012 | 16 700 000,00 | 2 % |
| 30. huhtikuuta 2012 | 1 268 536,13 | 3 kuukauden Euribor + 5 % |
| 2. toukokuuta 2012 | 48 997,82 | 3 kuukauden Euribor + 7,887 % |
| 30. toukokuuta 2012 | 1 100 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,431 % |
| 31. toukokuuta 2012 | 5 375 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,5 % |
| 31. toukokuuta 2012 | 834 830,96 | 3 kuukauden Euribor + 8,451 % |
| 1. kesäkuuta 2012 | 12 844 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 5. kesäkuuta 2012 | 281 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 6. kesäkuuta 2012 | 345 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 7,682 % |
| 8. kesäkuuta 2012 | 1 449 714,00 | 3 kuukauden Euribor + 7,682 % |
| 11. kesäkuuta 2012 | 696 481,42 | 3 kuukauden Euribor + 7,682 % |
| 21. kesäkuuta 2012 | 177 979,74 | 3 kuukauden Euribor + 7,682 % |
| 21. kesäkuuta 2012 | 4 785 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,1509 % |
| 22. kesäkuuta 2012 | 118 070,71 | 3 kuukauden Euribor + 7,682 % |
| 25. kesäkuuta 2012 | 83 694,43 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 26. kesäkuuta 2012 | 1 163 308,28 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 29. kesäkuuta 2012 | 664 537,83 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 3. heinäkuuta 2012 | 272 811,37 | 3 kuukauden Euribor + 8,5 % |
| 11. heinäkuuta 2012 | 71 104,02 | 3 kuukauden Euribor + 4,976 % |
| 11. heinäkuuta 2012 | 1 742 275,55 | 3 kuukauden Euribor + 8,1509 % |
| 13. heinäkuuta 2012 | 40 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,431 % |
| 19. heinäkuuta 2012 | 45 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,956 % |
| 27. heinäkuuta 2012 | 1 000 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,78 % |
| 31. heinäkuuta 2012 | 400 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,182 % |
| 31. heinäkuuta 2012 | 1 450 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,756 % |
| 2. elokuuta 2012 | 100 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,182 % |
| 14. elokuuta 2012 | 275 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,151 % |
| 17. elokuuta 2012 | 180 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 8,1509 % |
| 20. elokuuta 2012 | 1 186 322,44 | 3 kuukauden Euribor + 8,1509 % |
| 20. elokuuta 2012 | 400 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 24. elokuuta 2012 | 600 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 13. syyskuuta 2012 | 365 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 19. syyskuuta 2012 | 5 111 910,08 | EMPORDEFin hoitaakseen ottama ENVC:n velka Parvaloremille |
| 21. syyskuuta 2012 | 19 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 25. syyskuuta 2012 | 1 180 491,65 | 3 kuukauden Euribor + 4,668 % |
| 27. syyskuuta 2012 | 1 050 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 28. syyskuuta 2012 | 48 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 5,624 % |
| 12. lokakuuta 2012 | 120 000,00 | 5,871 % |
| 16. lokakuuta 2012 | 15 000,00 | 8,1509 % |
| 19. lokakuuta 2012 | 566 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,64 % |
| 26. lokakuuta 2012 | 1 000 000,00 | 3 kuukauden Euribor + 4,64 % |
| 29. lokakuuta 2012 | 84 685,34 | 8,151 % |
| 30. lokakuuta 2012 | 120 000,00 | 8,1509 % |
| 2. marraskuuta 2012 | 10 570 971,04 | 5,871 % |
| 9. marraskuuta 2012 | 5 227,50 | 4,459 % |
| 27. marraskuuta 2012 | 250 000,00 | 5,871 % |
| 28. marraskuuta 2012 | 250 000,00 | 8,1509 % |
| 29. marraskuuta 2012 | 200 000,00 | 7,915 % |
| 29. marraskuuta 2012 | 120 000,00 | 5,871 % |
| 30. marraskuuta 2012 | 84 685,12 | 5,871 % |
| 3. joulukuuta 2012 | 300 000,00 | 4,459 % |
| 3. joulukuuta 2012 | 35 000,00 | 7,915 % |
| 7. joulukuuta 2012 | 1 500,00 | 8,151 % |
| 11. joulukuuta 2012 | 100 000,00 | 4,459 % |
| 14. joulukuuta 2012 | 180 000,00 | 4,459 % |
| 19. joulukuuta 2012 | 200 000,00 | 4,459 % |
| 20. joulukuuta 2012 | 29 159,75 | 4,459 % |
| 21. joulukuuta 2012 | 1 000 000,00 | 5,871 % |
| 28. joulukuuta 2012 | 5 000 000,00 | 7,915 % |
| 31. joulukuuta 2012 | 16 500,00 | 4,459 % |
| 4. tammikuuta 2013 | 120 000,00 | 4,459 % |
| 9. tammikuuta 2013 | 84 756,80 | 4,459 % |
| 11. tammikuuta 2013 | 260 000,00 | 7,911 % |
| 17. tammikuuta 2013 | 200 000,00 | 8,15 % |
| 8. helmikuuta 2013 | 5 767 984,59 | 4,165 % |
| 31. toukokuuta 2013 | 5 281 882,02 | Korko, joka ENVC:n on maksettava EMPORDEFille vuoden 2012 lainoista |
| | Yhteensä:101 118 066,03 | |

Allekirjoituspäivä

Määrä

Sovellettu korko

6. tammikuuta 2012

970 000,00

7,108 %

9. tammikuuta 2012

175 000,00

3 kuukauden Euribor + 7,108 %

31. tammikuuta 2012

3 445 258,51

3 kuukauden Euribor + 6,62 %

8. helmikuuta 2012

64 741,49

3 kuukauden Euribor + 6,62 %

30. maaliskuuta 2012

1 026 647,44

3 kuukauden Euribor + 7,887 %

30. maaliskuuta 2012

16 700 000,00

2 %

30. huhtikuuta 2012

1 268 536,13

3 kuukauden Euribor + 5 %

2. toukokuuta 2012

48 997,82

3 kuukauden Euribor + 7,887 %

30. toukokuuta 2012

1 100 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,431 %

31. toukokuuta 2012

5 375 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,5 %

31. toukokuuta 2012

834 830,96

3 kuukauden Euribor + 8,451 %

1. kesäkuuta 2012

12 844 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

5. kesäkuuta 2012

281 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

6. kesäkuuta 2012

345 000,00

3 kuukauden Euribor + 7,682 %

8. kesäkuuta 2012

1 449 714,00

3 kuukauden Euribor + 7,682 %

11. kesäkuuta 2012

696 481,42

3 kuukauden Euribor + 7,682 %

21. kesäkuuta 2012

177 979,74

3 kuukauden Euribor + 7,682 %

21. kesäkuuta 2012

4 785 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,1509 %

22. kesäkuuta 2012

118 070,71

3 kuukauden Euribor + 7,682 %

25. kesäkuuta 2012

83 694,43

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

26. kesäkuuta 2012

1 163 308,28

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

29. kesäkuuta 2012

664 537,83

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

3. heinäkuuta 2012

272 811,37

3 kuukauden Euribor + 8,5 %

11. heinäkuuta 2012

71 104,02

3 kuukauden Euribor + 4,976 %

11. heinäkuuta 2012

1 742 275,55

3 kuukauden Euribor + 8,1509 %

13. heinäkuuta 2012

40 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,431 %

19. heinäkuuta 2012

45 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,956 %

27. heinäkuuta 2012

1 000 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,78 %

31. heinäkuuta 2012

400 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,182 %

31. heinäkuuta 2012

1 450 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,756 %

2. elokuuta 2012

100 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,182 %

14. elokuuta 2012

275 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,151 %

17. elokuuta 2012

180 000,00

3 kuukauden Euribor + 8,1509 %

20. elokuuta 2012

1 186 322,44

3 kuukauden Euribor + 8,1509 %

20. elokuuta 2012

400 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

24. elokuuta 2012

600 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

13. syyskuuta 2012

365 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

19. syyskuuta 2012

5 111 910,08

EMPORDEFin hoitaakseen ottama ENVC:n velka Parvaloremille

21. syyskuuta 2012

19 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

25. syyskuuta 2012

1 180 491,65

3 kuukauden Euribor + 4,668 %

27. syyskuuta 2012

1 050 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

28. syyskuuta 2012

48 000,00

3 kuukauden Euribor + 5,624 %

12. lokakuuta 2012

120 000,00

5,871 %

16. lokakuuta 2012

15 000,00

8,1509 %

19. lokakuuta 2012

566 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,64 %

26. lokakuuta 2012

1 000 000,00

3 kuukauden Euribor + 4,64 %

29. lokakuuta 2012

84 685,34

8,151 %

30. lokakuuta 2012

120 000,00

8,1509 %

2. marraskuuta 2012

10 570 971,04

5,871 %

9. marraskuuta 2012

5 227,50

4,459 %

27. marraskuuta 2012

250 000,00

5,871 %

28. marraskuuta 2012

250 000,00

8,1509 %

29. marraskuuta 2012

200 000,00

7,915 %

29. marraskuuta 2012

120 000,00

5,871 %

30. marraskuuta 2012

84 685,12

5,871 %

3. joulukuuta 2012

300 000,00

4,459 %

3. joulukuuta 2012

35 000,00

7,915 %

7. joulukuuta 2012

1 500,00

8,151 %

11. joulukuuta 2012

100 000,00

4,459 %

14. joulukuuta 2012

180 000,00

4,459 %

19. joulukuuta 2012

200 000,00

4,459 %

20. joulukuuta 2012

29 159,75

4,459 %

21. joulukuuta 2012

1 000 000,00

5,871 %

28. joulukuuta 2012

5 000 000,00

7,915 %

31. joulukuuta 2012

16 500,00

4,459 %

4. tammikuuta 2013

120 000,00

4,459 %

9. tammikuuta 2013

84 756,80

4,459 %

11. tammikuuta 2013

260 000,00

7,911 %

17. tammikuuta 2013

200 000,00

8,15 %

8. helmikuuta 2013

5 767 984,59

4,165 %

31. toukokuuta 2013

5 281 882,02

Korko, joka ENVC:n on maksettava EMPORDEFille vuoden 2012 lainoista

Yhteensä:101 118 066,03

---

LIITE II

LAIVANRAKENNUSTUET

| Sopimusnumero | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | YHTEENSÄ | Myöntämissäädös (Despacho) | Julkaisemispäivä virallisessa lehdessä (Diário da República) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C206 | 679 362,74 | | | | | | 679 362,74 | | |
| C211 | | | 2 081 867,70 | | | | 2 081 867,70 | 245/2002, 31.12.2001 | 6.4.2002 |
| C212 | | | 1 629 892,00 | 407 473,00 | | | 2 037 365,00 | 882/2002, 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C213 | | | 2 265 871,06 | 541 732,94 | 701 901,00 | | 3 509 505,00 | 880/2002, 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C214 | | | 2 807 604,01 | | 701 901,00 | | 3 509 505,01 | 880/2002, 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C217 | | 1 415 887,71 | | | | | 1 415 887,71 | 158/2001, 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C218 | | 1 415 887,71 | | | | | 1 415 887,71 | 158/2001, 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C219 | | 1 425 998,34 | | | | | 1 425 998,34 | 158/2001, 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C220 | | 1 425 998,34 | | | | | 1 425 998,34 | 158/2001, 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C221 | 1 140 802,66 | 276 446,76 | 8 753,90 | | | | 1 426 003,32 | 810/2000, 25.7.2000 | 5.8.2000 |
| C222 | | | 1 426 003,33 | | | | 1 426 003,33 | 244/2002, 31.12.2001 | 6.4.2002 |
| C223 | | | 1 425 999,00 | | | | 1 425 999,00 | 881/2002, 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| C224 | | | | 2 140 220,00 | | 535 055,00 | 2 675 275,00 | 879/2002, 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| C225 | | | | 2 140 220,00 | | 535 055,00 | 2 675 275,00 | 879/2002, 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| | 1 820 165,40 | 5 960 218,86 | 11 645 991,00 | 5 229 645,94 | 1 403 802,00 | 1 070 110,00 | 27 129 933,20 | | |

Sopimusnumero

2000

2001

2002

2003

2004

2005

YHTEENSÄ

Myöntämissäädös (Despacho)

Julkaisemispäivä virallisessa lehdessä (Diário da República)

C206

679 362,74

679 362,74

C211

2 081 867,70

2 081 867,70

245/2002, 31.12.2001

6.4.2002

C212

1 629 892,00

407 473,00

2 037 365,00

882/2002, 25.12.2002

12.12.2002

C213

2 265 871,06

541 732,94

701 901,00

3 509 505,00

880/2002, 25.12.2002

12.12.2002

C214

2 807 604,01

701 901,00

3 509 505,01

880/2002, 25.12.2002

12.12.2002

C217

1 415 887,71

1 415 887,71

158/2001, 29.12.2000

16.2.2001

C218

1 415 887,71

1 415 887,71

158/2001, 29.12.2000

16.2.2001

C219

1 425 998,34

1 425 998,34

158/2001, 29.12.2000

16.2.2001

C220

1 425 998,34

1 425 998,34

158/2001, 29.12.2000

16.2.2001

C221

1 140 802,66

276 446,76

8 753,90

1 426 003,32

810/2000, 25.7.2000

5.8.2000

C222

1 426 003,33

1 426 003,33

244/2002, 31.12.2001

6.4.2002

C223

1 425 999,00

1 425 999,00

881/2002, 25.11.2002

12.12.2002

C224

2 140 220,00

535 055,00

2 675 275,00

879/2002, 25.11.2002

12.12.2002

C225

2 140 220,00

535 055,00

2 675 275,00

879/2002, 25.11.2002

12.12.2002

1 820 165,40

5 960 218,86

11 645 991,00

5 229 645,94

1 403 802,00

1 070 110,00

27 129 933,20

---