# Jurnalul Oficial C 383/17 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 383 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5817 noiembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 383

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5817 noiembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | 509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015 |
| 2015/C 383/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Femeile și transporturile (aviz exploratoriu la solicitarea Comisiei) | 1 |
| 2015/C 383/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială în cadrul pieței interne (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2015/C 383/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind sportul și valorile europene (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2015/C 383/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Stocarea energiei: un factor de integrare și securitate energetică (aviz din proprie inițiativă) | 19 |
| 2015/C 383/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Orașele inteligente, ca forță motrice a elaborării unei noi politici industriale europene (aviz din proprie inițiativă) | 24 |
| 2015/C 383/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind TTIP și impactul său asupra IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă) | 34 |
| 2015/C 383/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană (aviz din proprie inițiativă) | 44 |
| 2015/C 383/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Finanțarea dezvoltării – poziția societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 49 |
| 2015/C 383/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană (aviz din proprie inițiativă) | 57 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015

2015/C 383/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Femeile și transporturile (aviz exploratoriu la solicitarea Comisiei)

1

2015/C 383/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială în cadrul pieței interne (aviz din proprie inițiativă)

8

2015/C 383/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind sportul și valorile europene (aviz din proprie inițiativă)

14

2015/C 383/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Stocarea energiei: un factor de integrare și securitate energetică (aviz din proprie inițiativă)

19

2015/C 383/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Orașele inteligente, ca forță motrice a elaborării unei noi politici industriale europene (aviz din proprie inițiativă)

24

2015/C 383/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind TTIP și impactul său asupra IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă)

34

2015/C 383/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană (aviz din proprie inițiativă)

44

2015/C 383/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Finanțarea dezvoltării – poziția societății civile (aviz din proprie inițiativă)

49

2015/C 383/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană (aviz din proprie inițiativă)

57

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | 509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015 |
| 2015/C 383/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde Crearea unei uniuni a piețelor de capital[COM(2015) 63 final] | 64 |
| 2015/C 383/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020[COM(2015) 81 final] | 74 |
| 2015/C 383/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice [COM(2015) 80 final] și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 [COM(2015) 82 final] | 84 |
| 2015/C 383/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către o nouă politică de vecinătate[JOIN(2015) 6 final] | 91 |
| 2015/C 383/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului [COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD] | 99 |
| 2015/C 383/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 [COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD] | 100 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015

2015/C 383/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde Crearea unei uniuni a piețelor de capital[COM(2015) 63 final]

[COM(2015) 63 final]

64

2015/C 383/11

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020[COM(2015) 81 final]

[COM(2015) 81 final]

74

2015/C 383/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice [COM(2015) 80 final] și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 [COM(2015) 82 final]

[COM(2015) 80 final]

[COM(2015) 82 final]

84

2015/C 383/13

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către o nouă politică de vecinătate[JOIN(2015) 6 final]

[JOIN(2015) 6 final]

91

2015/C 383/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului [COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD]

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD]

99

2015/C 383/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 [COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD]

[COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD]

100

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Femeile și transporturile”

(aviz exploratoriu la solicitarea Comisiei)

(2015/C 383/01)

| Raportor: | doamna Madi SHARMA |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Raymond HENCKS |

Raportor:

doamna Madi SHARMA

Coraportor:

domnul Raymond HENCKS

La 8 martie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European pe tema

„Femeile și transporturile”.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iunie 2015.

În cea de-a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 119 voturi pentru,1 vot împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Toate sectoarele transporturilor – transportul aerian, maritim, rutier, feroviar, navigația interioară, transportul spațial, logistica – sunt în mod tradițional dominate de bărbați și, ca urmare:






  — | politica în domeniul transporturilor este gândită din perspectiva bărbaților: concepută de bărbați și centrată pe stilul lor de viață; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Toate sectoarele transporturilor – transportul aerian, maritim, rutier, feroviar, navigația interioară, transportul spațial, logistica – sunt în mod tradițional dominate de bărbați și, ca urmare:

—

politica în domeniul transporturilor este gândită din perspectiva bărbaților: concepută de bărbați și centrată pe stilul lor de viață;

| — | forța de muncă din acest sector este în principal formată din bărbați și orientată către lucrătorii de sex masculin; |
| --- | --- |

—

forța de muncă din acest sector este în principal formată din bărbați și orientată către lucrătorii de sex masculin;

| — | valorile promovate în acest sector oferă un sprijin redus femeilor active în domeniu și iau prea puțin în considerare aspectul egalității dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

—

valorile promovate în acest sector oferă un sprijin redus femeilor active în domeniu și iau prea puțin în considerare aspectul egalității dintre femei și bărbați;

| — | problematica egalității dintre femei și bărbați lipsește din politica UE din domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

—

problematica egalității dintre femei și bărbați lipsește din politica UE din domeniul transporturilor.

O privire de ansamblu asupra statisticilor actuale din acest sector, inclusă în anexa I, demonstrează discriminarea din acest sector. Multe dintre obstacolele evidențiate sunt prezente și în alte sectoare, dar sectorul transporturilor este deosebit de sărac în materie de soluții.

| 1.2. | Prezentul aviz exploratoriu, elaborat la solicitarea comisarului UE pentru transporturi, se concentrează așadar pe oportunitățile pe care le oferă sectorul transporturilor pentru o mai bună integrare a femeilor și pentru a stimula o creștere economică, socială și durabilă. Prezentul raport nu se referă la femei în calitate de utilizatori ai mijloacelor de transport; totuși, CESE consideră că s-ar putea elabora un aviz exploratoriu și pe această temă. În ciuda deficiențelor, situația se poate schimba prin punerea în aplicare a unor politici neutre din punctul de vedere al genului pentru sprijinirea competitivității, a inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în contextul Strategiei Europa 2020. Noul Plan de investiții pentru Europa pentru promovarea creșterii și a ocupării forței de muncă trebuie să integreze egalitatea dintre femei și bărbați, prin eliminarea obstacolelor existente în calea egalității de gen și prin dezvoltarea unei culturi a angajamentului și incluziunii, astfel încât atât bărbații, cât și femeile să fie la fel de activi în toate aspectele privind transporturile. Este nevoie de o mai mare recunoaștere a aspectelor privind egalitatea dintre femei și bărbați, pentru ca acestea să devină o componentă importantă a politicii UE în domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

1.2.

Prezentul aviz exploratoriu, elaborat la solicitarea comisarului UE pentru transporturi, se concentrează așadar pe oportunitățile pe care le oferă sectorul transporturilor pentru o mai bună integrare a femeilor și pentru a stimula o creștere economică, socială și durabilă. Prezentul raport nu se referă la femei în calitate de utilizatori ai mijloacelor de transport; totuși, CESE consideră că s-ar putea elabora un aviz exploratoriu și pe această temă. În ciuda deficiențelor, situația se poate schimba prin punerea în aplicare a unor politici neutre din punctul de vedere al genului pentru sprijinirea competitivității, a inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în contextul Strategiei Europa 2020. Noul Plan de investiții pentru Europa pentru promovarea creșterii și a ocupării forței de muncă trebuie să integreze egalitatea dintre femei și bărbați, prin eliminarea obstacolelor existente în calea egalității de gen și prin dezvoltarea unei culturi a angajamentului și incluziunii, astfel încât atât bărbații, cât și femeile să fie la fel de activi în toate aspectele privind transporturile. Este nevoie de o mai mare recunoaștere a aspectelor privind egalitatea dintre femei și bărbați, pentru ca acestea să devină o componentă importantă a politicii UE în domeniul transporturilor.

| 1.3. | Principalele sale recomandări sunt următoarele:






  — | colectarea de date și stabilirea unor indicatori-cheie pentru identificarea și eliminarea obstacolelor; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Principalele sale recomandări sunt următoarele:

—

colectarea de date și stabilirea unor indicatori-cheie pentru identificarea și eliminarea obstacolelor;

| — | o prezență vizibilă și activă a femeilor în elaborarea politicilor, luarea deciziilor și planificare; |
| --- | --- |

—

o prezență vizibilă și activă a femeilor în elaborarea politicilor, luarea deciziilor și planificare;

| — | angajarea proactivă atât a bărbaților, cât și a femeilor, în îmbunătățirea mediului de lucru, inclusiv în ce privește dreptul la un salariu egal pentru muncă egală, în toate domeniile, atât de diverse, ale sectorului; |
| --- | --- |

—

angajarea proactivă atât a bărbaților, cât și a femeilor, în îmbunătățirea mediului de lucru, inclusiv în ce privește dreptul la un salariu egal pentru muncă egală, în toate domeniile, atât de diverse, ale sectorului;

| — | acțiuni în vederea atragerii femeilor către posibilitățile de încadrare în muncă și măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă; |
| --- | --- |

—

acțiuni în vederea atragerii femeilor către posibilitățile de încadrare în muncă și măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă;

| — | o mai bună implicare a universităților și a serviciilor de orientare în carieră, pentru a promova domeniul larg de aplicare al sectorului, inclusiv în tehnologie, cercetare și dezvoltare și inginerie; |
| --- | --- |

—

o mai bună implicare a universităților și a serviciilor de orientare în carieră, pentru a promova domeniul larg de aplicare al sectorului, inclusiv în tehnologie, cercetare și dezvoltare și inginerie;

| — | promovarea proactivă a rolului femeii în afaceri; |
| --- | --- |

—

promovarea proactivă a rolului femeii în afaceri;

| — | abilitarea femeilor și a sectorului pentru a fi mai favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

—

abilitarea femeilor și a sectorului pentru a fi mai favorabile incluziunii.

2.   Imagine de ansamblu

| 2.1. | Prezența femeilor și bărbaților în domeniul transporturilor este o problemă complexă și nu este tratată în profunzime în prezentul document. Interesul pentru transporturi este stimulat prin educație, familie, experiență, necesitate sau dorință de inovare. Ocuparea unui loc de muncă în acest sector este rezultatul unor oportunități de carieră oferite prin instituțiile de învățământ, calificări, competențe sau rețele. Păstrarea locului de muncă poate depinde de dezvoltarea resurselor umane, formare, perfecționare și diversificare, condițiile de muncă, salariu, timpul de lucru și posibilitățile de conciliere a vieții profesionale cu viața privată. |
| --- | --- |

2.1.

Prezența femeilor și bărbaților în domeniul transporturilor este o problemă complexă și nu este tratată în profunzime în prezentul document. Interesul pentru transporturi este stimulat prin educație, familie, experiență, necesitate sau dorință de inovare. Ocuparea unui loc de muncă în acest sector este rezultatul unor oportunități de carieră oferite prin instituțiile de învățământ, calificări, competențe sau rețele. Păstrarea locului de muncă poate depinde de dezvoltarea resurselor umane, formare, perfecționare și diversificare, condițiile de muncă, salariu, timpul de lucru și posibilitățile de conciliere a vieții profesionale cu viața privată.

| 2.2. | În cazul femeilor, aceasta înseamnă probleme de siguranță, acte de violență pe criterii de gen și de hărțuire sexuală comise de colegi sau călători. În plus, femeile pot fi puse în situația întreruperii carierei ca urmare a maternității și a necesității de a îngriji pe cineva apropiat. Prin urmare, reangajarea în acest sector necesită condiții de muncă flexibile, recalificare și măsuri prin care să se evite pierderea de vechime/statut. |
| --- | --- |

2.2.

În cazul femeilor, aceasta înseamnă probleme de siguranță, acte de violență pe criterii de gen și de hărțuire sexuală comise de colegi sau călători. În plus, femeile pot fi puse în situația întreruperii carierei ca urmare a maternității și a necesității de a îngriji pe cineva apropiat. Prin urmare, reangajarea în acest sector necesită condiții de muncă flexibile, recalificare și măsuri prin care să se evite pierderea de vechime/statut.

| 2.3. | Totuși, când condițiile de lucru sunt bune, atât bărbații, cât și femeile din acest sector se pot bucura de împliniri, satisfacții profesionale, un nivel ridicat de formare, dezvoltarea de competențe și oportunități de promovare și de participare la procesul de luare a deciziilor. Pentru șefii de întreprinderi, acest fapt se traduce prin oportunități de inovare, creștere economică și creare de locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

Totuși, când condițiile de lucru sunt bune, atât bărbații, cât și femeile din acest sector se pot bucura de împliniri, satisfacții profesionale, un nivel ridicat de formare, dezvoltarea de competențe și oportunități de promovare și de participare la procesul de luare a deciziilor. Pentru șefii de întreprinderi, acest fapt se traduce prin oportunități de inovare, creștere economică și creare de locuri de muncă.

| 2.4. | Analizele privind tendințele în materie de ocupare a forței de muncă trebuie să facă o distincție între personalul care se deplasează și cel care nu se deplasează din sectorul transporturilor. Femeilor angajate în acest sector le este mai greu să lucreze departe de locuință și, prin urmare, în aproape toate meseriile din transporturi, cu excepția celor din transportul aerian, bărbații ocupă cu precădere locurile de muncă care presupun deplasare. În mod tradițional, aceste locuri de muncă sunt mai bine remunerate și, prin urmare, disparitatea salarială de gen este persistentă în sectorul transporturilor și mai greu de soluționat. |
| --- | --- |

2.4.

Analizele privind tendințele în materie de ocupare a forței de muncă trebuie să facă o distincție între personalul care se deplasează și cel care nu se deplasează din sectorul transporturilor. Femeilor angajate în acest sector le este mai greu să lucreze departe de locuință și, prin urmare, în aproape toate meseriile din transporturi, cu excepția celor din transportul aerian, bărbații ocupă cu precădere locurile de muncă care presupun deplasare. În mod tradițional, aceste locuri de muncă sunt mai bine remunerate și, prin urmare, disparitatea salarială de gen este persistentă în sectorul transporturilor și mai greu de soluționat.

| 2.5. | Impactul crizei economice a afectat de asemenea femeile angajate în acest sector. Tendința anterioară crizei a arătat că sectorul era deschis femeilor și că se făceau eforturi susținute pentru recrutarea și promovarea femeilor în sectorul transporturilor. În mare parte, această tendință viza, la momentul respectiv, dezvoltarea profesiilor legate de serviciile la sol și investițiile în tehnologii care nu mai necesită forță pentru desfășurarea unei munci manuale. Totuși, aceste tendințe au fost atenuate de criză, deoarece au fost reduse și sumele alocate măsurilor menite să însoțească politicile de asigurare a egalității dintre femei și bărbați la locul de muncă. |
| --- | --- |

2.5.

Impactul crizei economice a afectat de asemenea femeile angajate în acest sector. Tendința anterioară crizei a arătat că sectorul era deschis femeilor și că se făceau eforturi susținute pentru recrutarea și promovarea femeilor în sectorul transporturilor. În mare parte, această tendință viza, la momentul respectiv, dezvoltarea profesiilor legate de serviciile la sol și investițiile în tehnologii care nu mai necesită forță pentru desfășurarea unei munci manuale. Totuși, aceste tendințe au fost atenuate de criză, deoarece au fost reduse și sumele alocate măsurilor menite să însoțească politicile de asigurare a egalității dintre femei și bărbați la locul de muncă.

3.   O politică orientată către un mai bun echilibru de gen

| 3.1. | CESE salută acordarea portofoliului de comisar european pentru transporturi doamnei Bulc, o femeie. Mult prea adesea, în organele de decizie, reprezentarea femeilor și bărbaților se bazează mai curând pe stereotipuri decât pe competențe. Pentru ca sectorul european al transporturilor să realizeze cu succes o creștere puternică și durabilă, trebuie aplicată neutralitatea de gen în cadrul elaborării politicilor și al procesului decizional. Femeile trebuie să fie implicate în măsură egală în ambele activități, nu prin discriminare pozitivă, ci pe baza meritelor, a competențelor și a transparenței în procesul de numire. |
| --- | --- |

3.1.

CESE salută acordarea portofoliului de comisar european pentru transporturi doamnei Bulc, o femeie. Mult prea adesea, în organele de decizie, reprezentarea femeilor și bărbaților se bazează mai curând pe stereotipuri decât pe competențe. Pentru ca sectorul european al transporturilor să realizeze cu succes o creștere puternică și durabilă, trebuie aplicată neutralitatea de gen în cadrul elaborării politicilor și al procesului decizional. Femeile trebuie să fie implicate în măsură egală în ambele activități, nu prin discriminare pozitivă, ci pe baza meritelor, a competențelor și a transparenței în procesul de numire.

| 3.2. | S-a dovedit că o prezență mai substanțială a femeilor în posturi de conducere, inclusiv de directori neexecutivi, aduce beneficii importante întreprinderilor (1). Implicarea femeilor în procesul decizional va ajuta întreprinderile, instituțiile și asociațiile să inoveze și să contribuie cu noi puncte de vedere privind piața. O forță de muncă diversă din perspectiva genului promovează colaborarea, înțelegerea și toleranța și, după cum s-a demonstrat, impulsionează competitivitatea, productivitatea și responsabilitatea socială a întreprinderilor și asigură păstrarea angajaților de ambele sexe. |
| --- | --- |

3.2.

S-a dovedit că o prezență mai substanțială a femeilor în posturi de conducere, inclusiv de directori neexecutivi, aduce beneficii importante întreprinderilor (1). Implicarea femeilor în procesul decizional va ajuta întreprinderile, instituțiile și asociațiile să inoveze și să contribuie cu noi puncte de vedere privind piața. O forță de muncă diversă din perspectiva genului promovează colaborarea, înțelegerea și toleranța și, după cum s-a demonstrat, impulsionează competitivitatea, productivitatea și responsabilitatea socială a întreprinderilor și asigură păstrarea angajaților de ambele sexe.

| 3.3. | Prin urmare, CESE recomandă proceduri simple și nebirocratice de audit și raportare periodică a progreselor realizate de către actorii din sectorul transportului (factori de decizie, întreprinderi, sindicate, asociații de transport, părți interesate) în privința egalității de gen. Aceasta ar trebui să includă educația utilizatorilor în combaterea stereotipurilor și prejudecăților. Femeile și bărbații ar trebui să aibă aceleași șanse să influențeze crearea, elaborarea și gestionarea sistemului de transport, iar valorile lor trebuie să aibă pondere egală. Comisia ar putea lua în considerare această recomandare atât la nivelul propriului său dialog politic, cât și ca o condiție pentru finanțarea proiectelor TEN-T sau a celor de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

3.3.

Prin urmare, CESE recomandă proceduri simple și nebirocratice de audit și raportare periodică a progreselor realizate de către actorii din sectorul transportului (factori de decizie, întreprinderi, sindicate, asociații de transport, părți interesate) în privința egalității de gen. Aceasta ar trebui să includă educația utilizatorilor în combaterea stereotipurilor și prejudecăților. Femeile și bărbații ar trebui să aibă aceleași șanse să influențeze crearea, elaborarea și gestionarea sistemului de transport, iar valorile lor trebuie să aibă pondere egală. Comisia ar putea lua în considerare această recomandare atât la nivelul propriului său dialog politic, cât și ca o condiție pentru finanțarea proiectelor TEN-T sau a celor de cercetare și dezvoltare.

4.   Colectarea de date și indicatori

| 4.1. | Comisia Europeană și statele membre ar putea sprijini mai bine sectorul prin colectarea de date și prin analize statistice care să ia în considerare aspectele de gen și să fie defalcate în funcție de acestea, evidențiind principalele domenii de investiții sau de sprijin. |
| --- | --- |

4.1.

Comisia Europeană și statele membre ar putea sprijini mai bine sectorul prin colectarea de date și prin analize statistice care să ia în considerare aspectele de gen și să fie defalcate în funcție de acestea, evidențiind principalele domenii de investiții sau de sprijin.

| 4.2. | Ar putea fi avuți în vedere următorii indicatori:






  — | orientarea și consilierea în învățământul secundar și terțiar; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ar putea fi avuți în vedere următorii indicatori:

—

orientarea și consilierea în învățământul secundar și terțiar;

| — | calificările și formarea – începând de la nivelul învățământului secundar până la cel superior; |
| --- | --- |

—

calificările și formarea – începând de la nivelul învățământului secundar până la cel superior;

| — | nivelul salariilor la recrutare; |
| --- | --- |

—

nivelul salariilor la recrutare;

| — | oportunități și obstacole în carieră; |
| --- | --- |

—

oportunități și obstacole în carieră;

| — | echilibrul dintre viața profesională și cea de familie; |
| --- | --- |

—

echilibrul dintre viața profesională și cea de familie;

| — | sănătatea și securitatea la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

sănătatea și securitatea la locul de muncă;

| — | cultura muncii, cu o repartizare a rolurilor în funcție de gen; |
| --- | --- |

—

cultura muncii, cu o repartizare a rolurilor în funcție de gen;

| — | prezența femeilor în elaborarea politicilor și luarea deciziilor, inclusiv la nivelul consiliilor de administrație; |
| --- | --- |

—

prezența femeilor în elaborarea politicilor și luarea deciziilor, inclusiv la nivelul consiliilor de administrație;

| — | alocarea de resurse femeilor antreprenor. |
| --- | --- |

—

alocarea de resurse femeilor antreprenor.

| 4.3. | Analiza datelor poate fi utilizată pentru a aprecia ciclul ocupării forței de muncă și cazurile în care există obstacole în calea accesului și promovării femeilor în sectorul transporturilor. Ulterior, pot fi create instrumente specifice sectorului pentru a remedia deficiențele care provoacă discriminarea femeilor. |
| --- | --- |

4.3.

Analiza datelor poate fi utilizată pentru a aprecia ciclul ocupării forței de muncă și cazurile în care există obstacole în calea accesului și promovării femeilor în sectorul transporturilor. Ulterior, pot fi create instrumente specifice sectorului pentru a remedia deficiențele care provoacă discriminarea femeilor.

| 4.4. | Comisia Europeană ar putea, în plus, să aibă în vedere analizarea următoarelor aspecte:






  — | distribuirea și alocarea fondurilor publice, inclusiv finanțarea proiectelor UE, întrucât inegalitățile dintre bărbați și femei în procesele decizionale au un impact asupra utilizării bugetelor publice și a infrastructurilor publice. Acest efort ar trebui să ducă la integrarea în politica europeană în domeniul transporturilor a unei strategii bugetare care să ia în considerare principiul egalității dintre femei și bărbați; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Comisia Europeană ar putea, în plus, să aibă în vedere analizarea următoarelor aspecte:

—

distribuirea și alocarea fondurilor publice, inclusiv finanțarea proiectelor UE, întrucât inegalitățile dintre bărbați și femei în procesele decizionale au un impact asupra utilizării bugetelor publice și a infrastructurilor publice. Acest efort ar trebui să ducă la integrarea în politica europeană în domeniul transporturilor a unei strategii bugetare care să ia în considerare principiul egalității dintre femei și bărbați;

| — | repartizarea măsurilor macroeconomice cu scopul neutralizării efectelor inegalităților dintre femei și bărbați în dezvoltarea politicilor fiscale, a politicilor în materie de tarifare rutieră, de stabilire a taxei pe transportul aerian, de servicii publice, de liberalizare și de drepturi ale consumatorului. Acest lucru ar garanta integrarea problematicii egalității dintre femei și bărbați în serviciile publice și în politicile de liberalizare și privatizare din sector; |
| --- | --- |

—

repartizarea măsurilor macroeconomice cu scopul neutralizării efectelor inegalităților dintre femei și bărbați în dezvoltarea politicilor fiscale, a politicilor în materie de tarifare rutieră, de stabilire a taxei pe transportul aerian, de servicii publice, de liberalizare și de drepturi ale consumatorului. Acest lucru ar garanta integrarea problematicii egalității dintre femei și bărbați în serviciile publice și în politicile de liberalizare și privatizare din sector;

| — | compilarea datelor trebuie să servească drept bază factuală pentru viitorul politicii europene în domeniul transporturilor și al proceselor sale. De exemplu, auditul realizat de Regatul Unit privind egalitatea dintre femei și bărbați în transportul public pune în evidență modul în care organismele de transport respectă imperativele din acest domeniu. |
| --- | --- |

—

compilarea datelor trebuie să servească drept bază factuală pentru viitorul politicii europene în domeniul transporturilor și al proceselor sale. De exemplu, auditul realizat de Regatul Unit privind egalitatea dintre femei și bărbați în transportul public pune în evidență modul în care organismele de transport respectă imperativele din acest domeniu.

5.   Ocuparea forței de muncă: participarea femeilor

| 5.1. | În Europa, s-a constatat, în ultimele decenii, o creștere a ratei de participare a femeilor pe piața forței de muncă în toate sectoarele. Creșterea continuă, dar sectorul transporturilor rămâne în mare măsură ostil angajării femeilor. În pofida numeroaselor inițiative desfășurate în cadrul Fondului social european și al programului EQUAL, segregarea rămâne prezentă în sectorul transporturilor, bărbații predominând în posturile de șoferi, piloți, tehnicieni sau în profesii care implică muncă fizică și un volum de muncă semnificativ, în timp ce femeile lucrează, în principal, în servicii administrative. |
| --- | --- |

5.1.

În Europa, s-a constatat, în ultimele decenii, o creștere a ratei de participare a femeilor pe piața forței de muncă în toate sectoarele. Creșterea continuă, dar sectorul transporturilor rămâne în mare măsură ostil angajării femeilor. În pofida numeroaselor inițiative desfășurate în cadrul Fondului social european și al programului EQUAL, segregarea rămâne prezentă în sectorul transporturilor, bărbații predominând în posturile de șoferi, piloți, tehnicieni sau în profesii care implică muncă fizică și un volum de muncă semnificativ, în timp ce femeile lucrează, în principal, în servicii administrative.

| 5.2. | În general, restructurarea sectorului transporturilor a vizat profesiile în care predomină prezența masculină din transportul feroviar, activitatea portuară și transportul fluvial, în timp ce femeile sunt angajate în număr mai mare în activitățile care s-au dezvoltat în cadrul lanțurilor de aprovizionare emergente, al companiilor de logistică etc. În prezent, introducerea noilor tehnologii permite accesul egal, atât al femeilor, cât și al bărbaților, la locuri de muncă din sectoare care, în mod tradițional, implicau un efort fizic important. Cu toate acestea, echilibrul dintre viața profesională și cea privată rămâne o problemă și continuă să aibă un efect negativ asupra angajării femeilor pe posturi care presupun deplasarea. |
| --- | --- |

5.2.

În general, restructurarea sectorului transporturilor a vizat profesiile în care predomină prezența masculină din transportul feroviar, activitatea portuară și transportul fluvial, în timp ce femeile sunt angajate în număr mai mare în activitățile care s-au dezvoltat în cadrul lanțurilor de aprovizionare emergente, al companiilor de logistică etc. În prezent, introducerea noilor tehnologii permite accesul egal, atât al femeilor, cât și al bărbaților, la locuri de muncă din sectoare care, în mod tradițional, implicau un efort fizic important. Cu toate acestea, echilibrul dintre viața profesională și cea privată rămâne o problemă și continuă să aibă un efect negativ asupra angajării femeilor pe posturi care presupun deplasarea.

| 5.3. | Percepția generală că anumite posturi, locuri de muncă, orare corespund în exclusivitate bărbaților este foarte răspândită. Acest lucru are un impact considerabil asupra recrutării și menținerii femeilor în profesiile în care sunt slab reprezentate. |
| --- | --- |

5.3.

Percepția generală că anumite posturi, locuri de muncă, orare corespund în exclusivitate bărbaților este foarte răspândită. Acest lucru are un impact considerabil asupra recrutării și menținerii femeilor în profesiile în care sunt slab reprezentate.

| 5.4. | În ceea ce privește salarizarea, segregarea din transporturi menține diferențele de remunerare între femei și bărbați. Bărbații sunt concentrați pe posturile tehnice, considerate mai calificate, în timp ce femeile predomină în administrație și serviciile pentru clienți. Bărbații au un program de lucru mai lung și ocupă mai des locuri de muncă cu normă întreagă în sectorul transporturilor, în timp ce femeile tind să opteze pentru modalități de lucru mai flexibile, care oferă oportunități mai restrânse. În domeniul transporturilor, perspectivele de carieră sunt mai bune pentru bărbați decât pentru femei. Accesul la locurile de muncă în care predomină bărbații reprezintă în continuare o problemă, în pofida faptului că atât bărbații, cât și femeile au acces egal la formarea profesională. Acest lucru duce la situații în care femeile sunt formate pentru profesii tehnice, dar nu pot obține un loc de muncă care corespunde nivelului lor de calificare. Toate acestea contribuie la adâncirea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați în sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

5.4.

În ceea ce privește salarizarea, segregarea din transporturi menține diferențele de remunerare între femei și bărbați. Bărbații sunt concentrați pe posturile tehnice, considerate mai calificate, în timp ce femeile predomină în administrație și serviciile pentru clienți. Bărbații au un program de lucru mai lung și ocupă mai des locuri de muncă cu normă întreagă în sectorul transporturilor, în timp ce femeile tind să opteze pentru modalități de lucru mai flexibile, care oferă oportunități mai restrânse. În domeniul transporturilor, perspectivele de carieră sunt mai bune pentru bărbați decât pentru femei. Accesul la locurile de muncă în care predomină bărbații reprezintă în continuare o problemă, în pofida faptului că atât bărbații, cât și femeile au acces egal la formarea profesională. Acest lucru duce la situații în care femeile sunt formate pentru profesii tehnice, dar nu pot obține un loc de muncă care corespunde nivelului lor de calificare. Toate acestea contribuie la adâncirea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați în sectorul transporturilor.

| 5.5. | O abordare care ia în considerare chestiunea egalității dintre femei și bărbați din perspectiva sănătății și securității în sectorul transporturilor comportă o serie de provocări, întrucât bărbații predomină pe locurile de muncă expuse în mod vizibil riscului de accidente de muncă și boli profesionale. Acest fapt reduce șansele unei abordări diferențiate între femei și bărbați în politicile/măsurile de sănătate și siguranță. Cu toate acestea, diferite ocupații, sarcini, condiții de muncă sau programe de lucru antrenează o expunere diferită la riscuri. |
| --- | --- |

5.5.

O abordare care ia în considerare chestiunea egalității dintre femei și bărbați din perspectiva sănătății și securității în sectorul transporturilor comportă o serie de provocări, întrucât bărbații predomină pe locurile de muncă expuse în mod vizibil riscului de accidente de muncă și boli profesionale. Acest fapt reduce șansele unei abordări diferențiate între femei și bărbați în politicile/măsurile de sănătate și siguranță. Cu toate acestea, diferite ocupații, sarcini, condiții de muncă sau programe de lucru antrenează o expunere diferită la riscuri.

| 5.6. | Sectorul transporturilor din Uniunea Europeană se caracterizează printr-un nivel ridicat de violență sub diverse forme, numeroase tipuri de incidente nefiind denunțate. Actele de violență comise de terți constituie o problemă la fel de mare în sectorul transporturilor, deoarece femeile sunt, în principal, concentrate în posturile care implică un contact direct cu clienții și, prin urmare, sunt mai expuse la comportamente agresive și atacuri din partea clienților. Personalul care lucrează la ghișeele deschise publicului trebuie să facă față manifestărilor generate de o frustrare sporită din cauza congestiilor de trafic, întârzierilor sau a lipsei de informații în astfel de cazuri. În acest context, ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a încuraja întreprinderile de transport să adopte politici de toleranță zero față de violența la locul de muncă. |
| --- | --- |

5.6.

Sectorul transporturilor din Uniunea Europeană se caracterizează printr-un nivel ridicat de violență sub diverse forme, numeroase tipuri de incidente nefiind denunțate. Actele de violență comise de terți constituie o problemă la fel de mare în sectorul transporturilor, deoarece femeile sunt, în principal, concentrate în posturile care implică un contact direct cu clienții și, prin urmare, sunt mai expuse la comportamente agresive și atacuri din partea clienților. Personalul care lucrează la ghișeele deschise publicului trebuie să facă față manifestărilor generate de o frustrare sporită din cauza congestiilor de trafic, întârzierilor sau a lipsei de informații în astfel de cazuri. În acest context, ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a încuraja întreprinderile de transport să adopte politici de toleranță zero față de violența la locul de muncă.

| 5.7. | CESE propune ca revizuirea Cărții albe Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor din 2011 să includă o nouă inițiativă – de adăugat pe lista din anexa I – în favoarea egalității dintre femei și bărbați în profesiile din domeniul transporturilor, și anume acțiuni de atragere a femeilor către oportunitățile de angajare din sectorul transporturilor prin măsuri menite să îmbunătățească calitatea locurilor de muncă în toate modurile de transport, condițiile de muncă, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții, sănătatea și siguranța operaționale și ocupaționale, precum și oportunitățile de carieră, toate contribuind la echilibrul între viața privată și viața profesională. Femeile ar putea fi mai bine integrate în sectorul transporturilor prin acțiune pozitivă, ceea ce necesită cel puțin o nouă infrastructură sanitară, cabine de schimb și spații de cazare, precum și o evaluare mai rezonabilă a timpului de lucru continuu, a stresului, a mișcărilor repetitive și a oboselii legate de fiecare mod de transport. |
| --- | --- |

5.7.

CESE propune ca revizuirea Cărții albe Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor din 2011 să includă o nouă inițiativă – de adăugat pe lista din anexa I – în favoarea egalității dintre femei și bărbați în profesiile din domeniul transporturilor, și anume acțiuni de atragere a femeilor către oportunitățile de angajare din sectorul transporturilor prin măsuri menite să îmbunătățească calitatea locurilor de muncă în toate modurile de transport, condițiile de muncă, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții, sănătatea și siguranța operaționale și ocupaționale, precum și oportunitățile de carieră, toate contribuind la echilibrul între viața privată și viața profesională. Femeile ar putea fi mai bine integrate în sectorul transporturilor prin acțiune pozitivă, ceea ce necesită cel puțin o nouă infrastructură sanitară, cabine de schimb și spații de cazare, precum și o evaluare mai rezonabilă a timpului de lucru continuu, a stresului, a mișcărilor repetitive și a oboselii legate de fiecare mod de transport.

| 5.8. | O serie de inițiative ale partenerilor sociali sectoriali europeni menite să îmbunătățească condițiile de muncă din transporturi pentru femei demonstrează gradul de conștientizare în acest sector a posibilelor obstacole care trebuie depășite. Un studiu realizat de partenerii sociali ai căilor ferate, CER și ETF, cu privire la reprezentarea și la mai buna integrare a femeilor în profesiile din domeniul feroviar a condus la recomandări a căror punere în aplicare la nivelul întreprinderilor este în prezent monitorizată în comun de către cele două organizații. Aceeași abordare este dezvoltată în transportul public urban de către UITP și ETF. În sectorul transportului maritim, în 2014, ETF și ECSA au dezvoltat un set complet de instrumente de formare, care cuprinde orientări, un material video și un manual destinate combaterii hărțuirii la bordul navei. În porturi și docuri, ETF, ESPO, IDC și FEPORT au convenit recent asupra unei serii de recomandări constând în 14 puncte de acțiune care vizează promovarea și păstrarea femeilor pe piața forței de muncă în porturi. |
| --- | --- |

5.8.

O serie de inițiative ale partenerilor sociali sectoriali europeni menite să îmbunătățească condițiile de muncă din transporturi pentru femei demonstrează gradul de conștientizare în acest sector a posibilelor obstacole care trebuie depășite. Un studiu realizat de partenerii sociali ai căilor ferate, CER și ETF, cu privire la reprezentarea și la mai buna integrare a femeilor în profesiile din domeniul feroviar a condus la recomandări a căror punere în aplicare la nivelul întreprinderilor este în prezent monitorizată în comun de către cele două organizații. Aceeași abordare este dezvoltată în transportul public urban de către UITP și ETF. În sectorul transportului maritim, în 2014, ETF și ECSA au dezvoltat un set complet de instrumente de formare, care cuprinde orientări, un material video și un manual destinate combaterii hărțuirii la bordul navei. În porturi și docuri, ETF, ESPO, IDC și FEPORT au convenit recent asupra unei serii de recomandări constând în 14 puncte de acțiune care vizează promovarea și păstrarea femeilor pe piața forței de muncă în porturi.

| 5.9. | Numeroase organizații, inclusiv OIM, precum și partenerii sociali au elaborat deja linii directoare, pachete de programe de formare, seturi de instrumente și coduri de bune practici care pot fi utilizate sau consolidate pentru a mări rata de participare a femeilor în acest sector. Comisia ar putea integra o puternică dimensiune de gen în pilonii unui observator social, al ocupării forței de muncă și al formării în sectorul transporturilor, astfel cum se recomandă în avizul din 2011 al CESE privind modul în care politicile UE au influențat oportunitățile de angajare, necesitățile în materie de formare și condițiile de muncă ale lucrătorilor din transporturi. |
| --- | --- |

5.9.

Numeroase organizații, inclusiv OIM, precum și partenerii sociali au elaborat deja linii directoare, pachete de programe de formare, seturi de instrumente și coduri de bune practici care pot fi utilizate sau consolidate pentru a mări rata de participare a femeilor în acest sector. Comisia ar putea integra o puternică dimensiune de gen în pilonii unui observator social, al ocupării forței de muncă și al formării în sectorul transporturilor, astfel cum se recomandă în avizul din 2011 al CESE privind modul în care politicile UE au influențat oportunitățile de angajare, necesitățile în materie de formare și condițiile de muncă ale lucrătorilor din transporturi.

6.   Femeile în calitate de întreprinzători

| 6.1. | Rolul întreprinzătorilor, în calitatea lor de furnizori de oportunități de angajare și de actori principali, inclusiv în sectorul transporturilor, a devenit și mai important (2). În prezent, acesta include angajamentul în economia ecologică, sistemele de transport inteligente (STI), televiziunea cu circuit închis (TVCI), planificarea în timp real și siguranța. |
| --- | --- |

6.1.

Rolul întreprinzătorilor, în calitatea lor de furnizori de oportunități de angajare și de actori principali, inclusiv în sectorul transporturilor, a devenit și mai important (2). În prezent, acesta include angajamentul în economia ecologică, sistemele de transport inteligente (STI), televiziunea cu circuit închis (TVCI), planificarea în timp real și siguranța.

| 6.2. | Politici simple, concepute anume pentru întreprinderile deținute de femei, ar putea genera o rentabilitate a investițiilor care să sporească oportunitățile de creștere și de ocupare a forței de muncă în UE. Comisia ar trebui să aibă în vedere crearea unui oficiu european pentru întreprinderile deținute de femei, în cadrul Comisiei Europene și al ministerelor de resort din statele membre. Acest oficiu ar trebui să se afle în subordinea ministerelor de dezvoltare economică, pentru a se face o diferență între activitățile economice ale întreprinderilor și responsabilitățile privind egalitatea dintre femei și bărbați. |
| --- | --- |

6.2.

Politici simple, concepute anume pentru întreprinderile deținute de femei, ar putea genera o rentabilitate a investițiilor care să sporească oportunitățile de creștere și de ocupare a forței de muncă în UE. Comisia ar trebui să aibă în vedere crearea unui oficiu european pentru întreprinderile deținute de femei, în cadrul Comisiei Europene și al ministerelor de resort din statele membre. Acest oficiu ar trebui să se afle în subordinea ministerelor de dezvoltare economică, pentru a se face o diferență între activitățile economice ale întreprinderilor și responsabilitățile privind egalitatea dintre femei și bărbați.

| 6.3. | În plus, în cadrul Comisiei Europene și al statelor membre, ar trebui avută în vedere desemnarea unui director sau reprezentant la înalt nivel pentru problematica întreprinderilor deținute de femei, care să aibă un rol interdepartamental de creștere a gradului de sensibilizare cu privire la beneficiile economice rezultate din încurajarea unui număr cât mai mare de femei să înceapă și să dezvolte afaceri. Un astfel de director ar putea avea responsabilitatea de a promova domeniile industriale și parcursul universitar care duc la dezvoltarea spiritului antreprenorial al femeilor, cum ar fi cercetarea, știința, ingineria în domeniile de înaltă tehnologie și în cel al transporturilor și dezvoltarea TI. |
| --- | --- |

6.3.

În plus, în cadrul Comisiei Europene și al statelor membre, ar trebui avută în vedere desemnarea unui director sau reprezentant la înalt nivel pentru problematica întreprinderilor deținute de femei, care să aibă un rol interdepartamental de creștere a gradului de sensibilizare cu privire la beneficiile economice rezultate din încurajarea unui număr cât mai mare de femei să înceapă și să dezvolte afaceri. Un astfel de director ar putea avea responsabilitatea de a promova domeniile industriale și parcursul universitar care duc la dezvoltarea spiritului antreprenorial al femeilor, cum ar fi cercetarea, știința, ingineria în domeniile de înaltă tehnologie și în cel al transporturilor și dezvoltarea TI.

7.   Femeile și transporturile; mijloace de transpunere în practică

| 7.1. | Pentru a soluționa problema subreprezentării femeilor și pentru a valorifica într-un mod mai eficient și pe scară largă potențialul acestora pe piața forței de muncă din domeniul transporturilor, CESE recomandă următoarele instrumente care ar putea fi utilizate pentru a dezvolta capacitatea femeilor la toate nivelurile. Acest lucru poate fi realizat prin dezvoltarea proiectelor UE din cadrul DG Transport, sau în colaborare cu alte proiecte ale UE, deja inițiate, precum parteneriatele pentru:






  — | dezvoltarea unei abordări coordonate între instituții, asociații sectoriale, sindicate, părți interesate active în acest sector, elaborarea unei campanii de întâmpinare a femeilor în sectorul transporturilor și de promovare a valorii adăugate, pentru economia UE și pentru structura socială, a unei mai bune incluziuni a femeilor în acest sector. O astfel de inițiativă a fost recent realizată în Regatul Unit de către „Transport for London”, într-un cadru în care au fost prezentate 100 de femei active în sectorul transporturilor. Celebrarea succesului lor demonstrează rolul important al femeilor în sectorul transporturilor și a angajat, motivat și inspirat generațiile actuale și viitoare de femei lucrătoare în transporturi; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Pentru a soluționa problema subreprezentării femeilor și pentru a valorifica într-un mod mai eficient și pe scară largă potențialul acestora pe piața forței de muncă din domeniul transporturilor, CESE recomandă următoarele instrumente care ar putea fi utilizate pentru a dezvolta capacitatea femeilor la toate nivelurile. Acest lucru poate fi realizat prin dezvoltarea proiectelor UE din cadrul DG Transport, sau în colaborare cu alte proiecte ale UE, deja inițiate, precum parteneriatele pentru:

—

dezvoltarea unei abordări coordonate între instituții, asociații sectoriale, sindicate, părți interesate active în acest sector, elaborarea unei campanii de întâmpinare a femeilor în sectorul transporturilor și de promovare a valorii adăugate, pentru economia UE și pentru structura socială, a unei mai bune incluziuni a femeilor în acest sector. O astfel de inițiativă a fost recent realizată în Regatul Unit de către „Transport for London”, într-un cadru în care au fost prezentate 100 de femei active în sectorul transporturilor. Celebrarea succesului lor demonstrează rolul important al femeilor în sectorul transporturilor și a angajat, motivat și inspirat generațiile actuale și viitoare de femei lucrătoare în transporturi;

| — | egalitatea în sectorul transporturilor – acest element nu este specific activității din transporturi, dar anumite studii au demonstrat că inegalitățile sunt unul dintre principalele motive care împiedică prezența mai numeroasă a femeilor în acest sector. Următoarele aspecte trebuie abordate în mod prioritar:






  — | remunerare egală pentru muncă egală; |
| --- | --- | --- |

—

egalitatea în sectorul transporturilor – acest element nu este specific activității din transporturi, dar anumite studii au demonstrat că inegalitățile sunt unul dintre principalele motive care împiedică prezența mai numeroasă a femeilor în acest sector. Următoarele aspecte trebuie abordate în mod prioritar:

—

remunerare egală pentru muncă egală;

| — | un proces de recrutare transparent; |
| --- | --- |

—

un proces de recrutare transparent;

| — | practicile de muncă flexibile – inclusiv posibilitatea împărțirii activității și a muncii cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

—

practicile de muncă flexibile – inclusiv posibilitatea împărțirii activității și a muncii cu fracțiune de normă;

| — | atragerea talentelor – luarea în considerare a tuturor femeilor, mature sau tinere, cu și fără calificări de nivel înalt; |
| --- | --- |

—

atragerea talentelor – luarea în considerare a tuturor femeilor, mature sau tinere, cu și fără calificări de nivel înalt;

| — | procesul decizional – includerea unui număr mai mare de femei în consiliile de administrație ale întreprinderilor, în cadrul structurilor de gestionare, în cadrul sindicatelor, dincolo de calitatea de membru, precum și în elaborarea politicilor. |
| --- | --- |

—

procesul decizional – includerea unui număr mai mare de femei în consiliile de administrație ale întreprinderilor, în cadrul structurilor de gestionare, în cadrul sindicatelor, dincolo de calitatea de membru, precum și în elaborarea politicilor.

| 7.2. | Mentorat: îmbunătățirea mecanismelor de sprijin, furnizarea de cunoștințe și experiență, crearea de rețele și furnizarea de orientări. Aceste acțiuni pot fi realizate la nivel intern, în cadrul întreprinderilor și între angajați de nivel comparabil, pe plan extern, între întreprinderi și sectoare comparabile din domeniul transporturilor și prin programele de mentorat existente care nu vizează exclusiv transportul. Rețelele de mentorat ar trebui să cuprindă atât bărbați, cât și femei. De asemenea, aceste rețele pot fi organizate în grupări și pot fi transsectoriale, pentru a permite transferul de cunoștințe, de bune practici, de competențe și de oportunități în sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

7.2.

Mentorat: îmbunătățirea mecanismelor de sprijin, furnizarea de cunoștințe și experiență, crearea de rețele și furnizarea de orientări. Aceste acțiuni pot fi realizate la nivel intern, în cadrul întreprinderilor și între angajați de nivel comparabil, pe plan extern, între întreprinderi și sectoare comparabile din domeniul transporturilor și prin programele de mentorat existente care nu vizează exclusiv transportul. Rețelele de mentorat ar trebui să cuprindă atât bărbați, cât și femei. De asemenea, aceste rețele pot fi organizate în grupări și pot fi transsectoriale, pentru a permite transferul de cunoștințe, de bune practici, de competențe și de oportunități în sectorul transporturilor.

| 7.3. | Programe de dezvoltare: crearea de programe de formare care să permită dezvoltarea competențelor și obținerea nivelului de calificare profesională, pentru îmbunătățirea competențele fără discriminare între femei și bărbați, asigurând astfel egalitatea nivelurilor de competență pentru recrutare sau promovare. |
| --- | --- |

7.3.

Programe de dezvoltare: crearea de programe de formare care să permită dezvoltarea competențelor și obținerea nivelului de calificare profesională, pentru îmbunătățirea competențele fără discriminare între femei și bărbați, asigurând astfel egalitatea nivelurilor de competență pentru recrutare sau promovare.

| 7.4. | Educație: revizuirea sistemului educațional și promovarea rolurilor din sectorul transporturilor pentru a schimba prejudecata că sectorul este adecvat numai bărbaților. Identificarea modelelor feminine pentru promovarea oportunităților. |
| --- | --- |

7.4.

Educație: revizuirea sistemului educațional și promovarea rolurilor din sectorul transporturilor pentru a schimba prejudecata că sectorul este adecvat numai bărbaților. Identificarea modelelor feminine pentru promovarea oportunităților.

| 7.5. | Promovarea inovării și a întreprinderilor mici din transporturi: identificarea femeilor care lucrează în întreprinderile mici și mijlocii, pentru a determina noile tendințe, precum și posibilitățile în materie de inovare și de cercetare și dezvoltare. Promovarea succeselor obținute. Bune practici: „Women 1st Top 100 Club” este o rețea formată din cele mai influente femei din sectorul hotelier și al restaurantelor, din transportul de călători și din voiaj și turism, care acționează ca ambasadori și modele pentru femeile care vor prelua în viitor posturi de conducere (http://women1st.co.uk/top-100). |
| --- | --- |

7.5.

Promovarea inovării și a întreprinderilor mici din transporturi: identificarea femeilor care lucrează în întreprinderile mici și mijlocii, pentru a determina noile tendințe, precum și posibilitățile în materie de inovare și de cercetare și dezvoltare. Promovarea succeselor obținute. Bune practici: „Women 1st Top 100 Club” este o rețea formată din cele mai influente femei din sectorul hotelier și al restaurantelor, din transportul de călători și din voiaj și turism, care acționează ca ambasadori și modele pentru femeile care vor prelua în viitor posturi de conducere (http://women1st.co.uk/top-100).

| 7.6. | Angajarea lanțului de aprovizionare: încurajarea furnizorilor să includă în lanțul de aprovizionare date privind egalitatea dintre femei și bărbați. Identificarea posibilităților de a atribui contracte de achiziții publice întreprinderilor deținute de femei. (Cele mai bune practici: inițiativa Weconnect din SUA propune licitații și contracte de achiziții publice destinate în special femeilor din toate sectoarele. În prezent, aceasta este operațională în Europa (http://weconnectinternational.org); |
| --- | --- |

7.6.

Angajarea lanțului de aprovizionare: încurajarea furnizorilor să includă în lanțul de aprovizionare date privind egalitatea dintre femei și bărbați. Identificarea posibilităților de a atribui contracte de achiziții publice întreprinderilor deținute de femei. (Cele mai bune practici: inițiativa Weconnect din SUA propune licitații și contracte de achiziții publice destinate în special femeilor din toate sectoarele. În prezent, aceasta este operațională în Europa (http://weconnectinternational.org);

| 7.7. | Responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI): încurajarea întreprinderilor să comunice statistici legate de egalitatea dintre femei și bărbați, ca o componentă a responsabilității lor sociale, și angajarea acestora în promovarea femeilor în sectorul transporturilor. Crearea unui renume al acestui sector ca fiind unul ofertant pentru toți. |
| --- | --- |

7.7.

Responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI): încurajarea întreprinderilor să comunice statistici legate de egalitatea dintre femei și bărbați, ca o componentă a responsabilității lor sociale, și angajarea acestora în promovarea femeilor în sectorul transporturilor. Crearea unui renume al acestui sector ca fiind unul ofertant pentru toți.

| 7.8. | Internaționalizarea: Europa este apreciată pentru transferurile de cunoștințe și dezvoltarea de parteneriate. Transporturile reprezintă un sector care, la nivel mondial, se confruntă cu multe provocări; în acest context, Europa poate contribui cu experiența și capacitatea sa de inovare și, totodată, poate să se deschidă către noi piețe. Femeile ar putea juca în acest sector un rol crucial de promovare a industriei și expertizei europene și pe alte continente. |
| --- | --- |

7.8.

Internaționalizarea: Europa este apreciată pentru transferurile de cunoștințe și dezvoltarea de parteneriate. Transporturile reprezintă un sector care, la nivel mondial, se confruntă cu multe provocări; în acest context, Europa poate contribui cu experiența și capacitatea sa de inovare și, totodată, poate să se deschidă către noi piețe. Femeile ar putea juca în acest sector un rol crucial de promovare a industriei și expertizei europene și pe alte continente.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO C 133. 9.5.2013, p. 68.

1

(2)  JO C 299, 4.10.2012, p. 24.

2

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială în cadrul pieței interne”

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/02)

| Raportor: | domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială în cadrul pieței interne”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 9 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 2 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 135 de voturi pentru, 17 voturi împotrivă și 14 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comunicarea comercială reprezintă un instrument important pentru ca întreprinderile să își poată distribui produsele și serviciile în mod transparent, garantând o funcționare eficientă a pieței interne, cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. Cu toate acestea, există anumite mesaje care nu sunt exacte sau care conțin informații eronate, utilizând argumente de ordin ecologic, social, etic sau în ce privește sănătatea care aduc prejudicii întreprinderilor care respectă întreaga legislație și pe consumatori. |
| --- | --- |

1.1.

Comunicarea comercială reprezintă un instrument important pentru ca întreprinderile să își poată distribui produsele și serviciile în mod transparent, garantând o funcționare eficientă a pieței interne, cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. Cu toate acestea, există anumite mesaje care nu sunt exacte sau care conțin informații eronate, utilizând argumente de ordin ecologic, social, etic sau în ce privește sănătatea care aduc prejudicii întreprinderilor care respectă întreaga legislație și pe consumatori.

| 1.2. | Performanțele de mediu și sociale ale produselor și serviciilor sunt în prezent măsurate și prezentate prin felurite canale și formate, în cadrul unor inițiative, îmbrăcând forme variate și folosind diferite metodologii de evaluare. Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este important ca Comisia să propună metodologii europene pentru evaluarea și prezentarea impactului global al produselor și serviciilor asupra mediului. De asemenea, ar trebui să se elaboreze un inventar al etichetelor oficiale, precizând semnificația acestora și entitățile acreditate pentru acordarea, validarea și verificarea acestora. În orice caz, consumatorii au dreptul de a dispune de informații clare și precise cu privire la originea produselor. |
| --- | --- |

1.2.

Performanțele de mediu și sociale ale produselor și serviciilor sunt în prezent măsurate și prezentate prin felurite canale și formate, în cadrul unor inițiative, îmbrăcând forme variate și folosind diferite metodologii de evaluare. Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este important ca Comisia să propună metodologii europene pentru evaluarea și prezentarea impactului global al produselor și serviciilor asupra mediului. De asemenea, ar trebui să se elaboreze un inventar al etichetelor oficiale, precizând semnificația acestora și entitățile acreditate pentru acordarea, validarea și verificarea acestora. În orice caz, consumatorii au dreptul de a dispune de informații clare și precise cu privire la originea produselor.

| 1.3. | CESE se așteaptă ca, în vederea extinderii Directivei 2005/29/CE, Comisia să revizuiască orientările pentru a facilita accesul consumatorilor și al întreprinderilor la informații transparente și fiabile, care să clarifice utilizarea afirmațiilor legate de mediu, sănătate și securitate socială în comunicarea comercială. |
| --- | --- |

1.3.

CESE se așteaptă ca, în vederea extinderii Directivei 2005/29/CE, Comisia să revizuiască orientările pentru a facilita accesul consumatorilor și al întreprinderilor la informații transparente și fiabile, care să clarifice utilizarea afirmațiilor legate de mediu, sănătate și securitate socială în comunicarea comercială.

| 1.4. | În ce privește cooperarea administrativă, serviciile responsabile cu consumul ar trebui să efectueze, la nivelul fiecărui stat membru, o verificare minuțioasă a afirmațiilor legate de mediu, chestiuni sociale, etică și sănătate, pentru a putea evalua prin date concrete situația actuală. |
| --- | --- |

1.4.

În ce privește cooperarea administrativă, serviciile responsabile cu consumul ar trebui să efectueze, la nivelul fiecărui stat membru, o verificare minuțioasă a afirmațiilor legate de mediu, chestiuni sociale, etică și sănătate, pentru a putea evalua prin date concrete situația actuală.

| 1.5. | Trebuie instaurat un cadru juridic coerent în toate aspectele lui și complet la nivelul UE, pentru reglementarea comunicării comerciale online, care să garanteze dreptul la respectarea vieții private și protecția altor obiective de interes public. |
| --- | --- |

1.5.

Trebuie instaurat un cadru juridic coerent în toate aspectele lui și complet la nivelul UE, pentru reglementarea comunicării comerciale online, care să garanteze dreptul la respectarea vieții private și protecția altor obiective de interes public.

| 1.6. | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să încurajeze, în limitele propriilor competențe, acțiunile de supraveghere, de control și de sancționare în ceea ce privește sistemele de autoreglementare și coreglementare existente în domeniu și care acoperă afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială, garantând în special faptul că organismele naționale și europene de autoreglementare din domeniul publicitar respectă standardele prevăzute în dispozițiile și recomandările UE, mai ales cu scopul de a atinge un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. De asemenea, ar trebui ca organizațiile consumatorilor să fie informate în legătură cu elaborarea unor coduri de conduită, în vederea implicării acestora în procesul de redactare. |
| --- | --- |

1.6.

Comisia Europeană și statele membre ar trebui să încurajeze, în limitele propriilor competențe, acțiunile de supraveghere, de control și de sancționare în ceea ce privește sistemele de autoreglementare și coreglementare existente în domeniu și care acoperă afirmațiile legate de mediu, sănătate și securitate socială, garantând în special faptul că organismele naționale și europene de autoreglementare din domeniul publicitar respectă standardele prevăzute în dispozițiile și recomandările UE, mai ales cu scopul de a atinge un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. De asemenea, ar trebui ca organizațiile consumatorilor să fie informate în legătură cu elaborarea unor coduri de conduită, în vederea implicării acestora în procesul de redactare.

2.   Introducere

| 2.1. | În Uniunea Europeană există un număr important de întreprinderi care oferă consumatorilor informații complete, exacte și transparente cu privire la caracteristicile esențiale ale bunurilor și serviciilor comercializate pe piață. Cu toate acestea, din cauza utilizării necorespunzătoare a afirmațiilor legate de mediu, sănătate și securitate socială, sunt prejudiciate întreprinderile care respectă normele și consumatorii care achiziționează bunuri și servicii. |
| --- | --- |

2.1.

În Uniunea Europeană există un număr important de întreprinderi care oferă consumatorilor informații complete, exacte și transparente cu privire la caracteristicile esențiale ale bunurilor și serviciilor comercializate pe piață. Cu toate acestea, din cauza utilizării necorespunzătoare a afirmațiilor legate de mediu, sănătate și securitate socială, sunt prejudiciate întreprinderile care respectă normele și consumatorii care achiziționează bunuri și servicii.

| 2.2. | Dreptul la informare permite funcționarea unei piețe interne mai transparente și compensează asimetriile evidente în relația dintre furnizori și consumatori. |
| --- | --- |

2.2.

Dreptul la informare permite funcționarea unei piețe interne mai transparente și compensează asimetriile evidente în relația dintre furnizori și consumatori.

| 2.3. | Consumatorii au dreptul de a obține informații complete, exacte și transparente cu privire la caracteristicile esențiale ale bunurilor și serviciilor comercializate pe piață. |
| --- | --- |

2.3.

Consumatorii au dreptul de a obține informații complete, exacte și transparente cu privire la caracteristicile esențiale ale bunurilor și serviciilor comercializate pe piață.

| 2.4. | În consecință, informația este un factor decisiv în deciziile de cumpărare ale consumatorilor și utilizatorilor, atât atunci când achiziționează un produs în funcție de preferințe și opțiuni personale, cât și atunci când resping acele produse care nu le oferă același grad de satisfacere a nevoilor și dorințelor lor. La rândul său, dezvoltarea tehnologică permite, din ce în ce mai mult, întreprinderilor să ia în considerare în mod individual cererile diferitelor segmente de consumatori, într-un proces de fidelizare prin personalizarea produselor, așa cum este cazul în marketingul one to one. |
| --- | --- |

2.4.

În consecință, informația este un factor decisiv în deciziile de cumpărare ale consumatorilor și utilizatorilor, atât atunci când achiziționează un produs în funcție de preferințe și opțiuni personale, cât și atunci când resping acele produse care nu le oferă același grad de satisfacere a nevoilor și dorințelor lor. La rândul său, dezvoltarea tehnologică permite, din ce în ce mai mult, întreprinderilor să ia în considerare în mod individual cererile diferitelor segmente de consumatori, într-un proces de fidelizare prin personalizarea produselor, așa cum este cazul în marketingul one to one.

| 2.5. | Într-un model de economie socială de piață, precum cel prevăzut în tratat, Uniunea nu dispune de un cadru juridic complet pentru comunicările comerciale, ci de unul de o complexitate inutilă, incomplet, inconsistent și uneori incoerent, căci se bazează în principal pe următoarele elemente:






  — | Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) privind practicile comerciale neloiale, care acoperă numai relațiile dintre consumatori și întreprinderi. Această directivă nu aduce atingere normelor privind sănătatea ale UE și ale statelor membre, iar în ceea ce privește serviciile financiare, statele membre pot impune cerințe mai restrictive sau mai riguroase decât cele prevăzute în directivă; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Într-un model de economie socială de piață, precum cel prevăzut în tratat, Uniunea nu dispune de un cadru juridic complet pentru comunicările comerciale, ci de unul de o complexitate inutilă, incomplet, inconsistent și uneori incoerent, căci se bazează în principal pe următoarele elemente:

—

Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) privind practicile comerciale neloiale, care acoperă numai relațiile dintre consumatori și întreprinderi. Această directivă nu aduce atingere normelor privind sănătatea ale UE și ale statelor membre, iar în ceea ce privește serviciile financiare, statele membre pot impune cerințe mai restrictive sau mai riguroase decât cele prevăzute în directivă;

| — | Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind publicitatea înșelătoare și comparativă, care se aplică relațiilor dintre întreprinderi; |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind publicitatea înșelătoare și comparativă, care se aplică relațiilor dintre întreprinderi;

| — | Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale), care a modificat directiva cunoscută sub denumirea „Televiziune fără frontiere”; |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale), care a modificat directiva cunoscută sub denumirea „Televiziune fără frontiere”;

| — | în sectorul alimentar, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare. De asemenea, reglementări în ceea ce privește alte sectoare din domeniul sănătății, cum ar fi produsele cosmetice și de îngrijire personală, la care Comisia lucrează deja; |
| --- | --- |

—

în sectorul alimentar, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare. De asemenea, reglementări în ceea ce privește alte sectoare din domeniul sănătății, cum ar fi produsele cosmetice și de îngrijire personală, la care Comisia lucrează deja;

| — | Comunicarea privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (5) sau cea mai recentă comunicare, cea referitoare la o strategie privind piața unică digitală pentru Europa (6). |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (5) sau cea mai recentă comunicare, cea referitoare la o strategie privind piața unică digitală pentru Europa (6).

| 2.6. | Comisia a publicat diverse comunicări, a lansat o dezbatere publică și lucrează în prezent, printre altele, la așa-numita „amprentă de mediu” a produselor, pentru a se putea asigura o informație fiabilă și exactă cu privire la impactul asupra mediului al produselor pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

2.6.

Comisia a publicat diverse comunicări, a lansat o dezbatere publică și lucrează în prezent, printre altele, la așa-numita „amprentă de mediu” a produselor, pentru a se putea asigura o informație fiabilă și exactă cu privire la impactul asupra mediului al produselor pe durata întregului lor ciclu de viață.

| 2.7. | Deși consumatorii au un acces mai larg la informații în urma evoluției tehnologice, reglementarea comunicării comerciale online la nivel comunitar este în prezent răspândită în mai multe texte (directivele privind comerțul electronic, protecția consumatorilor, protecția vieții private în cadrul comunicațiilor comerciale, practicile comerciale neloiale etc.). CESE consideră că, în viitor, va trebui să se prezinte o propunere în continuarea strategiei adoptate. Cu toate acestea, ar trebui avută în vedere urgent o consolidare care să contopească într-un singur text reformat dispozițiile în vigoare și să evite contradicțiile în mesajele care utilizează acest canal. |
| --- | --- |

2.7.

Deși consumatorii au un acces mai larg la informații în urma evoluției tehnologice, reglementarea comunicării comerciale online la nivel comunitar este în prezent răspândită în mai multe texte (directivele privind comerțul electronic, protecția consumatorilor, protecția vieții private în cadrul comunicațiilor comerciale, practicile comerciale neloiale etc.). CESE consideră că, în viitor, va trebui să se prezinte o propunere în continuarea strategiei adoptate. Cu toate acestea, ar trebui avută în vedere urgent o consolidare care să contopească într-un singur text reformat dispozițiile în vigoare și să evite contradicțiile în mesajele care utilizează acest canal.

| 2.8. | Pe de altă parte, a fost instituit deja un cadru de cooperare între Comisie și statele membre, în Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului, cadru care ar trebui să analizeze mai bine aceste domenii, pentru a evalua potențialele încălcări. |
| --- | --- |

2.8.

Pe de altă parte, a fost instituit deja un cadru de cooperare între Comisie și statele membre, în Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului, cadru care ar trebui să analizeze mai bine aceste domenii, pentru a evalua potențialele încălcări.

| 2.9. | În ce privește căile de atac existente, acestea variază foarte mult în funcție de statele membre, dat fiind că, în timp ce unele prevăd recursuri directe în fața tribunalelor pentru a asigura respectarea normelor, altele au elaborat o serie de inițiative de autoreglementare și de coreglementare în publicitate, prin coduri de conduită și prin înființarea unor organisme extrajudiciare de soluționare a litigiilor din acest domeniu, care completează legislația și mecanismele de control al respectării normelor administrative și judiciare în vigoare. |
| --- | --- |

2.9.

În ce privește căile de atac existente, acestea variază foarte mult în funcție de statele membre, dat fiind că, în timp ce unele prevăd recursuri directe în fața tribunalelor pentru a asigura respectarea normelor, altele au elaborat o serie de inițiative de autoreglementare și de coreglementare în publicitate, prin coduri de conduită și prin înființarea unor organisme extrajudiciare de soluționare a litigiilor din acest domeniu, care completează legislația și mecanismele de control al respectării normelor administrative și judiciare în vigoare.

| 2.10. | Alte variabile care complică și mai mult chestiunea în cauză ar fi:






  — | opțiunea etichetării facultative; |
| --- | --- | --- |

2.10.

Alte variabile care complică și mai mult chestiunea în cauză ar fi:

—

opțiunea etichetării facultative;

| — | amprenta politicii de responsabilitate socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

amprenta politicii de responsabilitate socială a întreprinderilor;

| — | creșterea cererii selective a consumatorilor, pentru produse care întrunesc anumite caracteristici specifice sau speciale și care satisfac o nevoie anume; |
| --- | --- |

—

creșterea cererii selective a consumatorilor, pentru produse care întrunesc anumite caracteristici specifice sau speciale și care satisfac o nevoie anume;

| — | insuficiența, destul de răspândită, a mecanismelor eficiente de control; și |
| --- | --- |

—

insuficiența, destul de răspândită, a mecanismelor eficiente de control; și

| — | dificultățile în ce privește discernerea și verificarea informațiilor de către consumatori. |
| --- | --- |

—

dificultățile în ce privește discernerea și verificarea informațiilor de către consumatori.

| 2.11. | În cele din urmă, unele tehnici promoționale, cum ar fi branded content (conținut de marcă), marketingul emoțional și storytelling-ul (povestea produsului), product placement (plasarea de produse) sau aplicațiile așa-numitului neuromarketing, deși îi ajută pe producători să își atingă obiectivele comerciale într-un mod mai eficient, îi împiedică în același timp pe cetățeni să ia hotărâri judicioase în legătură cu opțiunile lor de cumpărare, utilizare și consum, pe baza unei evaluări a beneficiilor reale ale bunurilor și serviciilor și a faptului că au sau nu un preț adecvat. Printre altele, deoarece în multe cazuri aceste tehnici șterg diferențele dintre conținuturile publicitare și cele nepublicitare, împiedicându-i pe receptorii mesajului să-și exercite dreptul de a cunoaște natura și scopul comercial care se poate ascunde în spatele unui mesaj aparent informativ, putând, prin urmare, să-i inducă în eroare pe consumatori, în special pe cei vulnerabili, cum ar fi tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu dizabilități. |
| --- | --- |

2.11.

În cele din urmă, unele tehnici promoționale, cum ar fi branded content (conținut de marcă), marketingul emoțional și storytelling-ul (povestea produsului), product placement (plasarea de produse) sau aplicațiile așa-numitului neuromarketing, deși îi ajută pe producători să își atingă obiectivele comerciale într-un mod mai eficient, îi împiedică în același timp pe cetățeni să ia hotărâri judicioase în legătură cu opțiunile lor de cumpărare, utilizare și consum, pe baza unei evaluări a beneficiilor reale ale bunurilor și serviciilor și a faptului că au sau nu un preț adecvat. Printre altele, deoarece în multe cazuri aceste tehnici șterg diferențele dintre conținuturile publicitare și cele nepublicitare, împiedicându-i pe receptorii mesajului să-și exercite dreptul de a cunoaște natura și scopul comercial care se poate ascunde în spatele unui mesaj aparent informativ, putând, prin urmare, să-i inducă în eroare pe consumatori, în special pe cei vulnerabili, cum ar fi tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu dizabilități.

| 2.12. | În fond, CESE sprijină existența unor produse sau servicii de o calitate mai bună, fabricate în condiții echitabile sau care se deosebesc de alte produse printr-o mai bună performanță de mediu sau socială, precum și existența unor afirmații legate de mediu, sănătate și securitate socială, motiv pentru care prezentul aviz se concentrează asupra afirmațiilor și comunicărilor comerciale false, inexacte sau care induc în eroare. |
| --- | --- |

2.12.

În fond, CESE sprijină existența unor produse sau servicii de o calitate mai bună, fabricate în condiții echitabile sau care se deosebesc de alte produse printr-o mai bună performanță de mediu sau socială, precum și existența unor afirmații legate de mediu, sănătate și securitate socială, motiv pentru care prezentul aviz se concentrează asupra afirmațiilor și comunicărilor comerciale false, inexacte sau care induc în eroare.

3.   Observații generale

| 3.1. | Impactul comunicărilor comerciale bazate pe afirmații îndoielnice, inexacte sau greu de verificat și care induc în eroare sau produc confuzie este divers și de o intensitate variabilă, dar toate cauzează prejudicii semnificative consumatorilor, întreprinderilor care respectă normele și, prin extensie, funcționării unei piețe de bunuri și servicii etice și transparente. |
| --- | --- |

3.1.

Impactul comunicărilor comerciale bazate pe afirmații îndoielnice, inexacte sau greu de verificat și care induc în eroare sau produc confuzie este divers și de o intensitate variabilă, dar toate cauzează prejudicii semnificative consumatorilor, întreprinderilor care respectă normele și, prin extensie, funcționării unei piețe de bunuri și servicii etice și transparente.

| 3.2. | Printre altele, se pot menționa următoarele consecințe:






  — | denaturarea ofertei în ceea ce privește efectul afirmațiilor respective asupra prețurilor; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Printre altele, se pot menționa următoarele consecințe:

—

denaturarea ofertei în ceea ce privește efectul afirmațiilor respective asupra prețurilor;

| — | apariția unor piețe opace, cu o puternică asimetrie între cerere și ofertă; |
| --- | --- |

—

apariția unor piețe opace, cu o puternică asimetrie între cerere și ofertă;

| — | limitarea puterii de cumpărare a consumatorilor, întrucât se subminează capacitatea acestora de a face alegeri în cunoștință de cauză, din cauza lipsei de informații precise care să le permită să verifice adecvarea caracteristicilor produsului oferit la nevoile și dorințele lor; |
| --- | --- |

—

limitarea puterii de cumpărare a consumatorilor, întrucât se subminează capacitatea acestora de a face alegeri în cunoștință de cauză, din cauza lipsei de informații precise care să le permită să verifice adecvarea caracteristicilor produsului oferit la nevoile și dorințele lor;

| — | descurajarea și frustrarea acelor consumatori care sunt hotărâți să ia decizii responsabile (de mediu, sociale, de sănătate), atunci când informațiile primite sunt înșelătoare, false sau neverificabile; |
| --- | --- |

—

descurajarea și frustrarea acelor consumatori care sunt hotărâți să ia decizii responsabile (de mediu, sociale, de sănătate), atunci când informațiile primite sunt înșelătoare, false sau neverificabile;

| — | promovarea de către ofertanți a comportamentului parazitar, care împiedică instalarea și extinderea consumului responsabil, aceștia profitând de interesul tot mai mare al consumatorilor pentru aspectele de responsabilitate, dar fără să fie dispuși să aloce resursele necesare, ceea ce aduce un prejudiciu și acelor întreprinderi care acționează corect; |
| --- | --- |

—

promovarea de către ofertanți a comportamentului parazitar, care împiedică instalarea și extinderea consumului responsabil, aceștia profitând de interesul tot mai mare al consumatorilor pentru aspectele de responsabilitate, dar fără să fie dispuși să aloce resursele necesare, ceea ce aduce un prejudiciu și acelor întreprinderi care acționează corect;

| — | pierderea încrederii consumatorilor în piață și în controlul exercitat de autoritățile publice asupra acesteia. |
| --- | --- |

—

pierderea încrederii consumatorilor în piață și în controlul exercitat de autoritățile publice asupra acesteia.

| 3.3. | Informațiile trebuie să corespundă necesităților și așteptărilor reale ale consumatorilor, motiv pentru care caracterul adecvat al acestora trebuie apreciat în funcție de scop, conținut, prezentare, context și identificare a mesajului publicitar, ai cărui parametri esențiali sunt următoarele: fiabilitatea, actualitatea, imparțialitatea, exactitatea, relevanța, caracterul succint, inteligibilitatea, claritatea, lizibilitatea și accesibilitatea. CESE consideră că pe etichetele produselor ar trebui să figureze si originea, deoarece, astfel, crește nivelul de protecție și se evită inducerea în eroare a consumatorilor sau posibilele confuzii, constituind ca atare un instrument care le facilitează alegerea. |
| --- | --- |

3.3.

Informațiile trebuie să corespundă necesităților și așteptărilor reale ale consumatorilor, motiv pentru care caracterul adecvat al acestora trebuie apreciat în funcție de scop, conținut, prezentare, context și identificare a mesajului publicitar, ai cărui parametri esențiali sunt următoarele: fiabilitatea, actualitatea, imparțialitatea, exactitatea, relevanța, caracterul succint, inteligibilitatea, claritatea, lizibilitatea și accesibilitatea. CESE consideră că pe etichetele produselor ar trebui să figureze si originea, deoarece, astfel, crește nivelul de protecție și se evită inducerea în eroare a consumatorilor sau posibilele confuzii, constituind ca atare un instrument care le facilitează alegerea.

4.   Afirmații legate de mediu

| 4.1. | Afirmațiile legate de mediu se concentrează în principal asupra impactului asupra mediului pe care îl are compoziția produselor sau utilizarea acestora, impact legat deseori de schimbările climatice și emisiile poluante. De asemenea, el se poate manifesta și în alte domenii, cum ar fi utilizarea rațională a resurselor naturale, despăduririle, diversitatea speciilor sau eficiența energetică. Pe scurt, sub forma amprentei de mediu a activității întreprinderilor și a consumului de produse în mediul nostru înconjurător. |
| --- | --- |

4.1.

Afirmațiile legate de mediu se concentrează în principal asupra impactului asupra mediului pe care îl are compoziția produselor sau utilizarea acestora, impact legat deseori de schimbările climatice și emisiile poluante. De asemenea, el se poate manifesta și în alte domenii, cum ar fi utilizarea rațională a resurselor naturale, despăduririle, diversitatea speciilor sau eficiența energetică. Pe scurt, sub forma amprentei de mediu a activității întreprinderilor și a consumului de produse în mediul nostru înconjurător.

| 4.2. | În cazul în care utilizarea afirmațiilor este pur formală sau aparentă, dar nu afectează realitatea produsului sau a fabricării sale, apare un fenomen cunoscut sub numele de greenwashing, care poate fi definit ca „promovarea selectivă a informațiilor pozitive din punct de vedere ecologic prin intermediul publicității, care prilejuiește o prezentare distorsionată a faptelor, în percepția consumatorului aceste aspecte ecologice fiind suprareprezentate”. Comisia definește, de asemenea, acest concept în ghidul său de aplicare a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7). |
| --- | --- |

4.2.

În cazul în care utilizarea afirmațiilor este pur formală sau aparentă, dar nu afectează realitatea produsului sau a fabricării sale, apare un fenomen cunoscut sub numele de greenwashing, care poate fi definit ca „promovarea selectivă a informațiilor pozitive din punct de vedere ecologic prin intermediul publicității, care prilejuiește o prezentare distorsionată a faptelor, în percepția consumatorului aceste aspecte ecologice fiind suprareprezentate”. Comisia definește, de asemenea, acest concept în ghidul său de aplicare a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7).

| 4.3. | Din punct de vedere al mediului, informațiile privind efectele (pozitive sau negative) ale unei mărci creează în mintea consumatorilor o imagine a acesteia. În același timp, această imagine are o influență asupra unor aspecte ca decizia de cumpărare sau opiniile politice. Prin sancționarea comportamentelor „rele” și premierea celor „bune”, prin intermediul deciziilor de cumpărare, sistemul se regăsește într-un oarecare echilibru dinamic. |
| --- | --- |

4.3.

Din punct de vedere al mediului, informațiile privind efectele (pozitive sau negative) ale unei mărci creează în mintea consumatorilor o imagine a acesteia. În același timp, această imagine are o influență asupra unor aspecte ca decizia de cumpărare sau opiniile politice. Prin sancționarea comportamentelor „rele” și premierea celor „bune”, prin intermediul deciziilor de cumpărare, sistemul se regăsește într-un oarecare echilibru dinamic.

| 4.4. | Cele mai utilizate tehnici de greenwashing sunt următoarele:






  — | conferirea unei aparențe ecologice unui proces poluant. O afirmație prin care se sugerează că un produs este „verde”, pe baza unei serii limitate de atribute, fără a se ține seama de alte aspecte de mediu importante. Produsul final poate fi foarte ecologic, dar procesul prin care este creat este foarte poluant. De asemenea, fenomenul se poate manifesta sub forma unor practici necorespunzătoare în lanțul de aprovizionare, legate de condiții de muncă dăunătoare sănătății și de utilizarea unor produse nocive; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Cele mai utilizate tehnici de greenwashing sunt următoarele:

—

conferirea unei aparențe ecologice unui proces poluant. O afirmație prin care se sugerează că un produs este „verde”, pe baza unei serii limitate de atribute, fără a se ține seama de alte aspecte de mediu importante. Produsul final poate fi foarte ecologic, dar procesul prin care este creat este foarte poluant. De asemenea, fenomenul se poate manifesta sub forma unor practici necorespunzătoare în lanțul de aprovizionare, legate de condiții de muncă dăunătoare sănătății și de utilizarea unor produse nocive;

| — | absența elementelor de probă. O declarație de mediu care nu poate fi coroborată cu informații în format ușor accesibil sau printr-o certificare fiabilă din partea terților; |
| --- | --- |

—

absența elementelor de probă. O declarație de mediu care nu poate fi coroborată cu informații în format ușor accesibil sau printr-o certificare fiabilă din partea terților;

| — | ambiguitate. O reclamă cu un conținut atât de sărac încât este probabil ca semnificația sa reală să fie interpretată în mod greșit de către consumatori; |
| --- | --- |

—

ambiguitate. O reclamă cu un conținut atât de sărac încât este probabil ca semnificația sa reală să fie interpretată în mod greșit de către consumatori;

| — | etichete „false” sau premii care, de fapt, nu sunt ceea ce se pretinde. |
| --- | --- |

—

etichete „false” sau premii care, de fapt, nu sunt ceea ce se pretinde.

| 4.5. | Ar trebui ca în cadrul comunicărilor comerciale să se utilizeze criterii care să permită o informare corectă a consumatorilor și să se interzică utilizarea abuzivă a argumentului ecologic. |
| --- | --- |

4.5.

Ar trebui ca în cadrul comunicărilor comerciale să se utilizeze criterii care să permită o informare corectă a consumatorilor și să se interzică utilizarea abuzivă a argumentului ecologic.

| 4.6. | Introducerea unor metodologii europene armonizate, cum ar fi așa-numita „amprentă de mediu”, pentru a se putea introduce trasabilitatea de mediu a produselor și organizațiilor, poate fi foarte edificatoare pentru funcționarea pieței. Este necesar ca aceste metodologii să fie bazate pe standarde internaționale utilizate pe scară largă, cum ar fi standardul internațional ISO 14201 privind autodeclarațiile ecologice sau codul Camerei Internaționale de Comerț. |
| --- | --- |

4.6.

Introducerea unor metodologii europene armonizate, cum ar fi așa-numita „amprentă de mediu”, pentru a se putea introduce trasabilitatea de mediu a produselor și organizațiilor, poate fi foarte edificatoare pentru funcționarea pieței. Este necesar ca aceste metodologii să fie bazate pe standarde internaționale utilizate pe scară largă, cum ar fi standardul internațional ISO 14201 privind autodeclarațiile ecologice sau codul Camerei Internaționale de Comerț.

5.   Afirmații de natură etică și socială

| 5.1. | În mod similar afirmațiilor legate de mediu, se poate vorbi de un fel de greenwashing în domeniul „calităților etice și sociale” ale întreprinderilor și produselor. În acest caz, este vorba de a transforma achiziționarea unui produs într-un prilej de a face un act caritabil sau cu caracter social, în măsura în care implică un beneficiu pentru unele grupuri sau categorii de persoane cu o anumită nevoie sau vulnerabilitate. |
| --- | --- |

5.1.

În mod similar afirmațiilor legate de mediu, se poate vorbi de un fel de greenwashing în domeniul „calităților etice și sociale” ale întreprinderilor și produselor. În acest caz, este vorba de a transforma achiziționarea unui produs într-un prilej de a face un act caritabil sau cu caracter social, în măsura în care implică un beneficiu pentru unele grupuri sau categorii de persoane cu o anumită nevoie sau vulnerabilitate.

| 5.2. | În prezent, sunt tot mai numeroase mărcile care se implică în proiecte cu scopuri sociale, prin campanii care se bazează pe promovarea vânzărilor. Este vorba de așa-numitele charity promotions sau campanii de promovare a vânzărilor legate de o acțiune caritativă, care au luat un oarecare avânt în contextul crizei economice. Atunci când sunt utilizate cu argumente false, ca simple pretexte pentru a stimula vânzările, aceste acțiuni pot induce în eroare și debusola consumatorul, motiv pentru care sunt extrem de dăunătoare. |
| --- | --- |

5.2.

În prezent, sunt tot mai numeroase mărcile care se implică în proiecte cu scopuri sociale, prin campanii care se bazează pe promovarea vânzărilor. Este vorba de așa-numitele charity promotions sau campanii de promovare a vânzărilor legate de o acțiune caritativă, care au luat un oarecare avânt în contextul crizei economice. Atunci când sunt utilizate cu argumente false, ca simple pretexte pentru a stimula vânzările, aceste acțiuni pot induce în eroare și debusola consumatorul, motiv pentru care sunt extrem de dăunătoare.

| 5.3. | Acțiunile vizează campanii solidare, de ajutor umanitar, de asistență socială acordată anumitor segmente sau grupuri de populație, inclusiv protecția, în cazul unor împrejurări determinate de un dezastru survenit sau în cazul unei probleme structurale care implică discriminare, segregare, inegalitate etc. |
| --- | --- |

5.3.

Acțiunile vizează campanii solidare, de ajutor umanitar, de asistență socială acordată anumitor segmente sau grupuri de populație, inclusiv protecția, în cazul unor împrejurări determinate de un dezastru survenit sau în cazul unei probleme structurale care implică discriminare, segregare, inegalitate etc.

| 5.4. | Alte cazuri de social washing sau greenwashing social apar atunci când se prezintă o imagine de întreprindere responsabilă din punct de vedere social, care nu este suficient de bine justificată sau, de asemenea, în cazul în care o însușire socială este exagerată și prezentată ca fiind „activitatea de bază” a respectivei întreprinderi. |
| --- | --- |

5.4.

Alte cazuri de social washing sau greenwashing social apar atunci când se prezintă o imagine de întreprindere responsabilă din punct de vedere social, care nu este suficient de bine justificată sau, de asemenea, în cazul în care o însușire socială este exagerată și prezentată ca fiind „activitatea de bază” a respectivei întreprinderi.

| 5.5. | Afirmațiile de natură etică sau socială sunt uneori combinate cu altele, legate de mediu, dar se extind, de asemenea, în funcție de tendințele momentului, la alte aspecte, cum ar fi ocuparea forței de muncă, promovarea aspectului local, participarea civică sau orice alt element care ar putea să motiveze consumatorii să facă o anume achiziție. |
| --- | --- |

5.5.

Afirmațiile de natură etică sau socială sunt uneori combinate cu altele, legate de mediu, dar se extind, de asemenea, în funcție de tendințele momentului, la alte aspecte, cum ar fi ocuparea forței de muncă, promovarea aspectului local, participarea civică sau orice alt element care ar putea să motiveze consumatorii să facă o anume achiziție.

| 5.6. | De asemenea, ar trebui să se țină seama de activitatea frauduloasă a pseudo-„consultanților pentru afaceri etice, sociale și de mediu”, care induc în eroare și stârnesc confuzie în rândul consumatorilor, întrucât acționează pe piață ca actori economici sau intermediari, abuzând de buna credință a consumatorilor, și care se ocupă cu comercializarea, în scop lucrativ, de bunuri sau servicii, în temeiul unor argumente false. |
| --- | --- |

5.6.

De asemenea, ar trebui să se țină seama de activitatea frauduloasă a pseudo-„consultanților pentru afaceri etice, sociale și de mediu”, care induc în eroare și stârnesc confuzie în rândul consumatorilor, întrucât acționează pe piață ca actori economici sau intermediari, abuzând de buna credință a consumatorilor, și care se ocupă cu comercializarea, în scop lucrativ, de bunuri sau servicii, în temeiul unor argumente false.

| 5.7. | Deosebit de dăunătoare pentru funcționarea pieței interne sunt acțiunile de natură financiară, care, utilizând argumente etice, sociale sau de mediu, constau în comercializarea de produse sau instrumente financiare care nu îndeplinesc cerințele de solvabilitate și nu sunt supuse controalelor de supraveghere pe care trebuie să le treacă instituțiile financiare. Autoritatea Bancară Europeană a adoptat recent un aviz prin care propune o serie de măsuri pentru reducerea riscurilor și stabilirea unor cerințe pentru publicitate și formulează recomandări pentru protejarea celor implicați față de potențialele conflicte de interese. |
| --- | --- |

5.7.

Deosebit de dăunătoare pentru funcționarea pieței interne sunt acțiunile de natură financiară, care, utilizând argumente etice, sociale sau de mediu, constau în comercializarea de produse sau instrumente financiare care nu îndeplinesc cerințele de solvabilitate și nu sunt supuse controalelor de supraveghere pe care trebuie să le treacă instituțiile financiare. Autoritatea Bancară Europeană a adoptat recent un aviz prin care propune o serie de măsuri pentru reducerea riscurilor și stabilirea unor cerințe pentru publicitate și formulează recomandări pentru protejarea celor implicați față de potențialele conflicte de interese.

| 5.8. | Trebuie evitat social washing-ul, adică utilizarea unor informații false cu scopul de a da impresia unui angajament social. |
| --- | --- |

5.8.

Trebuie evitat social washing-ul, adică utilizarea unor informații false cu scopul de a da impresia unui angajament social.

6.   Afirmații legate de sănătate și de altă natură

| 6.1. | Recentul interes al consumatorilor pentru un stil de viață sănătos, precum și evoluția tehnologică în sectoarele producției de alimente, cosmetice și de alte produse legate de sănătate, duce, de asemenea, la utilizarea unor mențiuni legate de sănătate, indiferent dacă privesc alimentația și nutriția, atingerea unor obiective dietetice și estetice sau chiar îmbunătățirea funcțiilor cognitive și organice. |
| --- | --- |

6.1.

Recentul interes al consumatorilor pentru un stil de viață sănătos, precum și evoluția tehnologică în sectoarele producției de alimente, cosmetice și de alte produse legate de sănătate, duce, de asemenea, la utilizarea unor mențiuni legate de sănătate, indiferent dacă privesc alimentația și nutriția, atingerea unor obiective dietetice și estetice sau chiar îmbunătățirea funcțiilor cognitive și organice.

| 6.2. | În paralel cu afirmațiile legate de mediu, trezirea interesului consumatorilor pentru alimentația sănătoasă reprezintă un prilej și pentru prezentarea unor afirmații legate de agricultura biologică sau organică, dar și referitoare la prezența sau absența unor componente alimentare cum ar fi vitaminele, acizii grași Omega 3, glucidele, sarea sau alcoolul, inclusiv substanțele transgenice. |
| --- | --- |

6.2.

În paralel cu afirmațiile legate de mediu, trezirea interesului consumatorilor pentru alimentația sănătoasă reprezintă un prilej și pentru prezentarea unor afirmații legate de agricultura biologică sau organică, dar și referitoare la prezența sau absența unor componente alimentare cum ar fi vitaminele, acizii grași Omega 3, glucidele, sarea sau alcoolul, inclusiv substanțele transgenice.

| 6.3. | Îmbătrânirea progresivă a populației și creșterea speranței de viață reprezintă un teren fertil pentru o viitoare răspândire a practicii de informare prin afirmații utilizate ilicit. |
| --- | --- |

6.3.

Îmbătrânirea progresivă a populației și creșterea speranței de viață reprezintă un teren fertil pentru o viitoare răspândire a practicii de informare prin afirmații utilizate ilicit.

| 6.4. | În mod similar, în cadrul marketingului „sănătos”, care folosește acest tip de mențiuni ca valoare adăugată pentru o comercializare mai eficace a produselor, astfel cum este cazul în sectoare cum ar fi cel al suplimentelor alimentare sau al produselor din plante, dar și în cel al ofertelor de consum pe scară largă, se utilizează în mod abuziv așa-zisele avantaje pentru sănătate, întemeiate pe argumente pseudo-științifice. |
| --- | --- |

6.4.

În mod similar, în cadrul marketingului „sănătos”, care folosește acest tip de mențiuni ca valoare adăugată pentru o comercializare mai eficace a produselor, astfel cum este cazul în sectoare cum ar fi cel al suplimentelor alimentare sau al produselor din plante, dar și în cel al ofertelor de consum pe scară largă, se utilizează în mod abuziv așa-zisele avantaje pentru sănătate, întemeiate pe argumente pseudo-științifice.

7.   Observații specifice

| 7.1. | Trebuie să se țină seama de faptul că opțiunile reprezentate atât de etichetarea voluntară, cât și de designul siglelor și al pictogramelor generează asociații foarte vagi în procesele cognitive și emoționale, care îi determină pe consumatori să ia o decizie de cumpărare. Pe baza unor mesaje și imagini, nicio afirmație care nu poate fi dovedită cu certitudine nu trebuie formulată răspicat și ferm. Ar trebui întreprinse acțiuni specifice pentru verificarea afirmațiilor. |
| --- | --- |

7.1.

Trebuie să se țină seama de faptul că opțiunile reprezentate atât de etichetarea voluntară, cât și de designul siglelor și al pictogramelor generează asociații foarte vagi în procesele cognitive și emoționale, care îi determină pe consumatori să ia o decizie de cumpărare. Pe baza unor mesaje și imagini, nicio afirmație care nu poate fi dovedită cu certitudine nu trebuie formulată răspicat și ferm. Ar trebui întreprinse acțiuni specifice pentru verificarea afirmațiilor.

| 7.2. | Cu toate acestea, monitorizarea afirmațiilor trebuie să se realizeze în funcție de suporturile utilizate, dat fiind că fiecare dintre ele impun condiții specifice pentru tratarea lor. În rezumat, în mod schematic, ele pot fi prezentate utilizând, inter alia, următoarele:






  — | texte; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Cu toate acestea, monitorizarea afirmațiilor trebuie să se realizeze în funcție de suporturile utilizate, dat fiind că fiecare dintre ele impun condiții specifice pentru tratarea lor. În rezumat, în mod schematic, ele pot fi prezentate utilizând, inter alia, următoarele:

—

texte;

| — | mesaje și sloganuri; |
| --- | --- |

—

mesaje și sloganuri;

| — | sigle; |
| --- | --- |

—

sigle;

| — | simboluri și semne; |
| --- | --- |

—

simboluri și semne;

| — | pictograme; |
| --- | --- |

—

pictograme;

| — | imagini și fotografii; |
| --- | --- |

—

imagini și fotografii;

| — | grafice și date; |
| --- | --- |

—

grafice și date;

| — | game de culori; |
| --- | --- |

—

game de culori;

| — | fețe și nume de persoane și instituții binecunoscute și reputate. |
| --- | --- |

—

fețe și nume de persoane și instituții binecunoscute și reputate.

| 7.3. | Se poate solicita ca astfel de informații, care conțin afirmații ce nu pot fi demonstrate și servesc unor scopuri comerciale, să nu fie difuzate sau să fie corectate. |
| --- | --- |

7.3.

Se poate solicita ca astfel de informații, care conțin afirmații ce nu pot fi demonstrate și servesc unor scopuri comerciale, să nu fie difuzate sau să fie corectate.

| 7.4. | Din toate aceste motive, CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre ca, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2006/2004, să ia măsurile adecvate, prin intermediul cooperării administrative și, în special, prin promovarea activităților comune, pentru eradicarea utilizării frauduloase a afirmațiilor inexacte legate de factori etici, de mediu sau de sănătate, în strânsă colaborare cu Centrele Europene ale Consumatorilor, cărora le revine un rol-cheie în astfel de situații. |
| --- | --- |

7.4.

Din toate aceste motive, CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre ca, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2006/2004, să ia măsurile adecvate, prin intermediul cooperării administrative și, în special, prin promovarea activităților comune, pentru eradicarea utilizării frauduloase a afirmațiilor inexacte legate de factori etici, de mediu sau de sănătate, în strânsă colaborare cu Centrele Europene ale Consumatorilor, cărora le revine un rol-cheie în astfel de situații.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

1

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

2

(3)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

3

(4)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

4

(5)  COM(2002) 347 final.

5

(6)  COM(2015) 192 final.

6

(7)  SEC(2009) 1666 final. A se vedea punctul 2.5.1.

7

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind sportul și valorile europene

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/03)

| Raportor: | dl Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportor:

dl Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 10 iulie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Sportul și valorile europene”.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 17 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2014 (ședința din 2 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 99 de voturi pentru, 59 de voturi împotrivă și 32 de abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Sportul contribuie la realizarea obiectivelor strategice ale Uniunii, scoate în evidență valori pedagogice și culturale fundamentale și constituie un vector al integrării, în măsura în care se adresează tuturor cetățenilor, indiferent de sex, origine etnică, religie, vârstă, naționalitate, condiție socială sau orientare sexuală. Sportul este un instrument care servește la combaterea intoleranței, a xenofobiei și a rasismului. |
| --- | --- |

1.1.

Sportul contribuie la realizarea obiectivelor strategice ale Uniunii, scoate în evidență valori pedagogice și culturale fundamentale și constituie un vector al integrării, în măsura în care se adresează tuturor cetățenilor, indiferent de sex, origine etnică, religie, vârstă, naționalitate, condiție socială sau orientare sexuală. Sportul este un instrument care servește la combaterea intoleranței, a xenofobiei și a rasismului.

| 1.2. | Activitățile sportive le permit tuturor persoanelor să își canalizeze speranțele, în mod constructiv, îmbogățindu-și zestrea de valori cu cele transmise de sport, cum ar fi efortul, solidaritatea și coeziunea. Mai mult, aceste activități asigură bunăstare fizică și intelectuală, contribuind, în același timp, la atenuarea problemelor sociale, prin valorile pozitive pe care le oferă. Din acest punct de vedere, se consideră important ca, în cadrul dezbaterii, să se abordeze și stabilirea unui ansamblu de reguli minime universale de promovare a integrității în ce privește practicarea sportului de către copii și tineri în toate disciplinele sportive. |
| --- | --- |

1.2.

Activitățile sportive le permit tuturor persoanelor să își canalizeze speranțele, în mod constructiv, îmbogățindu-și zestrea de valori cu cele transmise de sport, cum ar fi efortul, solidaritatea și coeziunea. Mai mult, aceste activități asigură bunăstare fizică și intelectuală, contribuind, în același timp, la atenuarea problemelor sociale, prin valorile pozitive pe care le oferă. Din acest punct de vedere, se consideră important ca, în cadrul dezbaterii, să se abordeze și stabilirea unui ansamblu de reguli minime universale de promovare a integrității în ce privește practicarea sportului de către copii și tineri în toate disciplinele sportive.

| 1.3. | Voluntariatul în sport joacă un rol esențial în dezvoltarea sportului de masă și în cluburi; așadar, are o valoare considerabilă din punct de vedere social, economic și democratic. Prin urmare, trebuie promovate voluntariatul și cetățenia activă prin intermediul sportului, inclusiv a sporturilor de iarnă. |
| --- | --- |

1.3.

Voluntariatul în sport joacă un rol esențial în dezvoltarea sportului de masă și în cluburi; așadar, are o valoare considerabilă din punct de vedere social, economic și democratic. Prin urmare, trebuie promovate voluntariatul și cetățenia activă prin intermediul sportului, inclusiv a sporturilor de iarnă.

| 1.4. | Principiul bunei guvernanțe și al bunei gestionări trebuie să asigure integritatea în competițiile sportive. În sport, autonomia organizațiilor sportive, care trebuie să își desfășoare activitatea cu respectarea principiilor transparenței, responsabilității și democrației, este o condiție necesară. Prin urmare, toate părțile interesate ar trebui să fie reprezentate în mod adecvat în procesul de luare a deciziilor. Pentru a consolida acest cadru de prevenire general, și așa cum demonstrează un studiu amplu recent elaborat (1), este esențial să se întărească încrederea între autoritățile naționale și instituțiile sportive pentru a înlesni schimbul necesar de informații între autoritățile judiciare naționale și instituțiile sportive internaționale. |
| --- | --- |

1.4.

Principiul bunei guvernanțe și al bunei gestionări trebuie să asigure integritatea în competițiile sportive. În sport, autonomia organizațiilor sportive, care trebuie să își desfășoare activitatea cu respectarea principiilor transparenței, responsabilității și democrației, este o condiție necesară. Prin urmare, toate părțile interesate ar trebui să fie reprezentate în mod adecvat în procesul de luare a deciziilor. Pentru a consolida acest cadru de prevenire general, și așa cum demonstrează un studiu amplu recent elaborat (1), este esențial să se întărească încrederea între autoritățile naționale și instituțiile sportive pentru a înlesni schimbul necesar de informații între autoritățile judiciare naționale și instituțiile sportive internaționale.

| 1.5. | CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în ce privește inovarea, să difuzeze și să schimbe informații, la nivel european, cu privire la experiențele pozitive și la cele mai bune practici în domeniul creării și sprijinirii de parteneriate strategice între principalele părți interesate din diferite sectoare, pentru a consolida rolul sportului ca forță motrice a inovării și creșterii economice. În acest sens, este foarte important să se înțeleagă în ce mod pot fi exploatate pe deplin beneficiile pe care organizarea de evenimente sportive de amploare poate și trebuie să le aducă regiunilor și orașelor în care acestea au loc. Comitetul consideră că Comisia trebuie să acorde atenție noilor inițiative și metodologii care își fac apariția la nivel mondial și care sunt destinate să ajute regiunile și orașele să lanseze proiecte sportive menite să promoveze o dezvoltare economică și socială durabilă. |
| --- | --- |

1.5.

CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în ce privește inovarea, să difuzeze și să schimbe informații, la nivel european, cu privire la experiențele pozitive și la cele mai bune practici în domeniul creării și sprijinirii de parteneriate strategice între principalele părți interesate din diferite sectoare, pentru a consolida rolul sportului ca forță motrice a inovării și creșterii economice. În acest sens, este foarte important să se înțeleagă în ce mod pot fi exploatate pe deplin beneficiile pe care organizarea de evenimente sportive de amploare poate și trebuie să le aducă regiunilor și orașelor în care acestea au loc. Comitetul consideră că Comisia trebuie să acorde atenție noilor inițiative și metodologii care își fac apariția la nivel mondial și care sunt destinate să ajute regiunile și orașele să lanseze proiecte sportive menite să promoveze o dezvoltare economică și socială durabilă.

| 1.6. | Pentru dezvoltarea sectorului sportului, ar trebui încurajată, la diferite niveluri, utilizarea instrumentelor de finanțare ale UE. |
| --- | --- |

1.6.

Pentru dezvoltarea sectorului sportului, ar trebui încurajată, la diferite niveluri, utilizarea instrumentelor de finanțare ale UE.

| 1.7. | Ar trebui să se promoveze, la nivel european, coeziunea socială, acțiunile pentru includerea grupurilor defavorizate în activitățile sportive și integrarea socială, inclusiv a persoanelor care sunt private de libertate, astfel încât acestea să poată găsi în sport un instrument de reintegrare în societate, dat fiind că produce o stare emoțională de bine și oferă stabilitate, grație valorilor de efort, solidaritate și, în definitiv, fairplay pe care le vehiculează și care pot contribui la combaterea excluziunii sociale și a discriminării. |
| --- | --- |

1.7.

Ar trebui să se promoveze, la nivel european, coeziunea socială, acțiunile pentru includerea grupurilor defavorizate în activitățile sportive și integrarea socială, inclusiv a persoanelor care sunt private de libertate, astfel încât acestea să poată găsi în sport un instrument de reintegrare în societate, dat fiind că produce o stare emoțională de bine și oferă stabilitate, grație valorilor de efort, solidaritate și, în definitiv, fairplay pe care le vehiculează și care pot contribui la combaterea excluziunii sociale și a discriminării.

| 1.8. | În combaterea inegalității, UE îi revine un rol important în ce privește eliminarea barierelor care împiedică persoanele cu handicap să participe la activități sportive, promovarea participării acestora la concursuri și eradicarea oricărei forme de prejudecăți a societății în această privință. Prin urmare, ar fi oportun ca Comisia să propună Consiliului elaborarea unui „Cod european de bune practici în materie de sport și incluziune socială” pentru a încuraja și a stimula în mai mare măsură practicarea sportului de către persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

1.8.

În combaterea inegalității, UE îi revine un rol important în ce privește eliminarea barierelor care împiedică persoanele cu handicap să participe la activități sportive, promovarea participării acestora la concursuri și eradicarea oricărei forme de prejudecăți a societății în această privință. Prin urmare, ar fi oportun ca Comisia să propună Consiliului elaborarea unui „Cod european de bune practici în materie de sport și incluziune socială” pentru a încuraja și a stimula în mai mare măsură practicarea sportului de către persoanele cu handicap.

| 1.9. | UE și statele membre ar trebui să acorde o atenție specială promovării sportului și activității fizice în rândul persoanelor vârstnice. Într-o Europă care îmbătrânește din ce în ce mai mult, este extrem de important să existe inițiative și finanțare în acest scop. |
| --- | --- |

1.9.

UE și statele membre ar trebui să acorde o atenție specială promovării sportului și activității fizice în rândul persoanelor vârstnice. Într-o Europă care îmbătrânește din ce în ce mai mult, este extrem de important să existe inițiative și finanțare în acest scop.

2.   Introducere

| 2.1. | În ce privește procesul de integrare europeană, Tratatul de la Lisabona prevede o serie de valori comune Uniunii și statelor sale membre. Aceste valori supreme sunt demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.
  Tratatul de la Lisabona conferă Uniunii Europene competențe pentru a dezvolta dimensiunea europeană a sportului (articolul 165 din TFUE). Este necesar să se abordeze diferitele dimensiuni – sociale, economice și culturale – ale fenomenului sportiv din punctul de vedere al legăturii acestora cu valorile consacrate la articolul 2 din TUE, ceea ce presupune obligația clară de a acționa a instituțiilor și statelor membre, care, în conformitate cu principiul subsidiarității, trebuie să promoveze politici, standarde și măsuri menite să dezvolte dimensiunea europeană a sportului. |
| --- | --- |

2.1.

În ce privește procesul de integrare europeană, Tratatul de la Lisabona prevede o serie de valori comune Uniunii și statelor sale membre. Aceste valori supreme sunt demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.

Tratatul de la Lisabona conferă Uniunii Europene competențe pentru a dezvolta dimensiunea europeană a sportului (articolul 165 din TFUE). Este necesar să se abordeze diferitele dimensiuni – sociale, economice și culturale – ale fenomenului sportiv din punctul de vedere al legăturii acestora cu valorile consacrate la articolul 2 din TUE, ceea ce presupune obligația clară de a acționa a instituțiilor și statelor membre, care, în conformitate cu principiul subsidiarității, trebuie să promoveze politici, standarde și măsuri menite să dezvolte dimensiunea europeană a sportului.

| 2.2. | Scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a promova potențialul valorilor europene și al valorilor sportului, inclusiv al sporturilor de iarnă, făcându-l cunoscut tuturor cetățenilor și organizațiilor sociale, și de a da un impuls politicii UE în domeniul sportului, având în vedere faptul că, până în prezent, există doar câteva decizii judiciare izolate în acest domeniu, în general legate de exercitarea libertăților economice. |
| --- | --- |

2.2.

Scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a promova potențialul valorilor europene și al valorilor sportului, inclusiv al sporturilor de iarnă, făcându-l cunoscut tuturor cetățenilor și organizațiilor sociale, și de a da un impuls politicii UE în domeniul sportului, având în vedere faptul că, până în prezent, există doar câteva decizii judiciare izolate în acest domeniu, în general legate de exercitarea libertăților economice.

| 2.3. | Încă din antichitate, filosofia greacă clasică făcea distincția între activitatea corporală și minte, spiritul „olimpic” reprezentând transpunerea ideilor dezvoltate de această filosofie, printre care cele mai importante erau etica și promovarea păcii.
  Contribuția sportului la realizarea obiectivelor europene și globale ale Strategiei Europa 2020 este importantă, având în vedere aportul semnificativ pe care acest sector îl poate aduce la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

2.3.

Încă din antichitate, filosofia greacă clasică făcea distincția între activitatea corporală și minte, spiritul „olimpic” reprezentând transpunerea ideilor dezvoltate de această filosofie, printre care cele mai importante erau etica și promovarea păcii.

Contribuția sportului la realizarea obiectivelor europene și globale ale Strategiei Europa 2020 este importantă, având în vedere aportul semnificativ pe care acest sector îl poate aduce la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

3.   Funcția socială a sportului

| 3.1. | Pentru a garanta funcția socială a sportului, statele membre trebuie să dispună de infrastructuri adecvate care să înlesnească practicarea sportului, creând pe teritoriile lor respective o rețea de bază suficientă și echilibrată de instalații și echipamente sportive. |
| --- | --- |

3.1.

Pentru a garanta funcția socială a sportului, statele membre trebuie să dispună de infrastructuri adecvate care să înlesnească practicarea sportului, creând pe teritoriile lor respective o rețea de bază suficientă și echilibrată de instalații și echipamente sportive.

| 3.2. | Voluntariatul continuă să fie piatra de temelie a sportului în Europa, deoarece voluntarii, împreună cu asociațiile sportive fără scop lucrativ, fac posibilă dezvoltarea și răspândirea idealurilor sportive. În acest sens, trebuie subliniată funcția școlii în difuzarea valorilor olimpice, întrucât ele promovează pacea și înțelegerea în sport, asigurând conviețuirea și integrarea într-o societate democratică și pluralistă, precum și valorile umane care se identifică cu sportul și care contribuie la eradicarea violenței, a rasismului, a intoleranței și a xenofobiei în sport. |
| --- | --- |

3.2.

Voluntariatul continuă să fie piatra de temelie a sportului în Europa, deoarece voluntarii, împreună cu asociațiile sportive fără scop lucrativ, fac posibilă dezvoltarea și răspândirea idealurilor sportive. În acest sens, trebuie subliniată funcția școlii în difuzarea valorilor olimpice, întrucât ele promovează pacea și înțelegerea în sport, asigurând conviețuirea și integrarea într-o societate democratică și pluralistă, precum și valorile umane care se identifică cu sportul și care contribuie la eradicarea violenței, a rasismului, a intoleranței și a xenofobiei în sport.

| 3.2.1. | Aplicarea principiilor bunei guvernanțe este indispensabilă pentru organizațiile sportive. Acestea trebuie să aibă la bază principiile transparenței, responsabilității și democrației și să asigure implicarea, în procesul de luare a deciziilor, a tuturor părților interesate, inclusiv a suporterilor, care promovează, în general, principiile fairplay-ului. Ar trebui să se reflecteze asupra posibilității de a impune cerințe mai stricte în materie de transparență atunci când activitățile sunt finanțate cu fonduri publice. |
| --- | --- |

3.2.1.

Aplicarea principiilor bunei guvernanțe este indispensabilă pentru organizațiile sportive. Acestea trebuie să aibă la bază principiile transparenței, responsabilității și democrației și să asigure implicarea, în procesul de luare a deciziilor, a tuturor părților interesate, inclusiv a suporterilor, care promovează, în general, principiile fairplay-ului. Ar trebui să se reflecteze asupra posibilității de a impune cerințe mai stricte în materie de transparență atunci când activitățile sunt finanțate cu fonduri publice.

| 3.2.2. | CESE consideră că este necesar să se ia în considerare posibilitatea coordonării acțiunilor împotriva fenomenelor indezirabile – cum ar fi corupția în ce privește rezultatele sportive, dopajul sau violența – nu doar pe baza competențelor care îi revin Uniunii în temeiul articolelor 6 și 165 din TFUE, ci și pe baza celor referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și a oricăror alte competențe care ar putea fi necesare în vederea adoptării de măsuri supranaționale care ar putea avea un efect descurajator real. |
| --- | --- |

3.2.2.

CESE consideră că este necesar să se ia în considerare posibilitatea coordonării acțiunilor împotriva fenomenelor indezirabile – cum ar fi corupția în ce privește rezultatele sportive, dopajul sau violența – nu doar pe baza competențelor care îi revin Uniunii în temeiul articolelor 6 și 165 din TFUE, ci și pe baza celor referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și a oricăror alte competențe care ar putea fi necesare în vederea adoptării de măsuri supranaționale care ar putea avea un efect descurajator real.

| 3.2.3. | Aceste măsuri ar trebui să urmărească asigurarea unui nivel înalt de siguranță. Ele ar putea include, de exemplu, măsuri orientate către asigurarea cooperării și coordonării între autoritățile de poliție (Europol) și judiciare (Eurojust) și alte autorități competente, printre care trebuie să se numere federațiile sportive. |
| --- | --- |

3.2.3.

Aceste măsuri ar trebui să urmărească asigurarea unui nivel înalt de siguranță. Ele ar putea include, de exemplu, măsuri orientate către asigurarea cooperării și coordonării între autoritățile de poliție (Europol) și judiciare (Eurojust) și alte autorități competente, printre care trebuie să se numere federațiile sportive.

| 3.3. | Promovarea activității fizice și a practicării sportului este un factor determinant pentru protejarea sănătății publice într-o societate modernă. Trebuie subliniat faptul că practicarea unui sport promovează un stil de viață sănătos, îmbunătățind calitatea vieții, și că, prin urmare, se pot exploata pe deplin posibilitățile oferite de sport, reducându-se astfel cheltuielile legate de sănătate. |
| --- | --- |

3.3.

Promovarea activității fizice și a practicării sportului este un factor determinant pentru protejarea sănătății publice într-o societate modernă. Trebuie subliniat faptul că practicarea unui sport promovează un stil de viață sănătos, îmbunătățind calitatea vieții, și că, prin urmare, se pot exploata pe deplin posibilitățile oferite de sport, reducându-se astfel cheltuielile legate de sănătate.

| 3.4. | Activitatea instituțională a UE în materie de sport a beneficiat de un impuls semnificativ grație dezbaterii publice care a intervenit în legătură cu așa-numita „dimensiune europeană a sportului”, cu includerea sportului în programul Erasmus+ sau cu inițiativele strategice privind egalitatea de gen în sport, printre altele. Prioritățile acestui program se dezbat anual; prin urmare, CESE solicită ca la următoarea evaluare să se țină seama de observațiile formulate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

3.4.

Activitatea instituțională a UE în materie de sport a beneficiat de un impuls semnificativ grație dezbaterii publice care a intervenit în legătură cu așa-numita „dimensiune europeană a sportului”, cu includerea sportului în programul Erasmus+ sau cu inițiativele strategice privind egalitatea de gen în sport, printre altele. Prioritățile acestui program se dezbat anual; prin urmare, CESE solicită ca la următoarea evaluare să se țină seama de observațiile formulate în prezentul aviz.

| 3.4.1. | Această activitate instituțională va trebui consolidată prin adoptarea măsurilor necesare pentru a fructifica valoarea adăugată și aspectele pozitive pe care le reprezintă sporturile autohtone, tradiționale și mai înrădăcinate la nivel local, ca ilustrare elocventă a diversității culturale și istorice a Uniunii, care trebuie promovată și răspândită. |
| --- | --- |

3.4.1.

Această activitate instituțională va trebui consolidată prin adoptarea măsurilor necesare pentru a fructifica valoarea adăugată și aspectele pozitive pe care le reprezintă sporturile autohtone, tradiționale și mai înrădăcinate la nivel local, ca ilustrare elocventă a diversității culturale și istorice a Uniunii, care trebuie promovată și răspândită.

| 3.4.2. | Pe baza programului Erasmus+ mai sus menționat, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare clară a impactului integrării activităților sportive în domeniul de aplicare al acestui program, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de noi competențe și locuri de muncă, precum și în ce privește tineretul. |
| --- | --- |

3.4.2.

Pe baza programului Erasmus+ mai sus menționat, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare clară a impactului integrării activităților sportive în domeniul de aplicare al acestui program, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de noi competențe și locuri de muncă, precum și în ce privește tineretul.

| 3.5. | Pentru ca sportul să contribuie la consolidarea și dezvoltarea valorilor europene, este necesar să se adopte și să se pună în aplicare măsuri de coordonare, de completare sau de sprijin, orientate către protejarea acestor valori europene, în special a celor care vizează protecția demnității umane, precum și unele elemente ale parcursului educativ al persoanelor, a căror asimilare corespunzătoare este esențială pentru buna funcționare a democrației și a statului de drept. Această abordare poate fi consolidată grație mesajului de fairplay pe care îl canalizează sportul, transmițând societății o mare parte a valorilor europene.
  Dimensiunea europeană a sportului are un rol la fel de important pentru a contribui la transpunerea în realitate a anumitor parametri care vizează egalitatea între femei și bărbați. Ar fi importantă crearea și utilizarea de materiale didactice pentru pregătirea factorilor de răspundere, destinate atât mediului sportiv, cât și părinților, pentru a contribui la eliminarea stereotipurilor de gen și la promovarea egalității între femei și bărbați în sport, și pentru a încuraja un echilibru tot mai mare în reprezentarea ambelor sexe în cadrul consiliilor de administrație și al comitetelor sportive. În acest context, elaborarea unei carte a celor mai bune practici în materie de dezvoltare personală a tinerilor și de protecție în domeniul sportului constituie un pas foarte important (2). |
| --- | --- |

3.5.

Pentru ca sportul să contribuie la consolidarea și dezvoltarea valorilor europene, este necesar să se adopte și să se pună în aplicare măsuri de coordonare, de completare sau de sprijin, orientate către protejarea acestor valori europene, în special a celor care vizează protecția demnității umane, precum și unele elemente ale parcursului educativ al persoanelor, a căror asimilare corespunzătoare este esențială pentru buna funcționare a democrației și a statului de drept. Această abordare poate fi consolidată grație mesajului de fairplay pe care îl canalizează sportul, transmițând societății o mare parte a valorilor europene.

Dimensiunea europeană a sportului are un rol la fel de important pentru a contribui la transpunerea în realitate a anumitor parametri care vizează egalitatea între femei și bărbați. Ar fi importantă crearea și utilizarea de materiale didactice pentru pregătirea factorilor de răspundere, destinate atât mediului sportiv, cât și părinților, pentru a contribui la eliminarea stereotipurilor de gen și la promovarea egalității între femei și bărbați în sport, și pentru a încuraja un echilibru tot mai mare în reprezentarea ambelor sexe în cadrul consiliilor de administrație și al comitetelor sportive. În acest context, elaborarea unei carte a celor mai bune practici în materie de dezvoltare personală a tinerilor și de protecție în domeniul sportului constituie un pas foarte important (2).

| 3.6. | Practicarea sportului, în mod individual sau colectiv, poate constitui o sursă legitimă de locuri de muncă, prosperitate și bunăstare, care, corect exploatată, joacă un rol foarte important în contextul actual, în ce privește combaterea șomajului în rândul tinerilor și a excluziunii sociale. Trebuie să se facă o referire specială la situația atleților care încep o a doua carieră, după ce s-au retras din competițiile sportive la nivel înalt, și care trebuie să se pregătească în mod specific pentru această etapă a vieții lor (carieră dublă). Echivalarea și recunoașterea diplomelor și a calificărilor în domeniul sportiv sunt indispensabile pentru dezvoltarea corespunzătoare a acestor tineri. Acest lucru are o importanță majoră pentru a pune capăt economiei subterane care poate exista în acest sector și pentru a o legaliza, pe viitor. |
| --- | --- |

3.6.

Practicarea sportului, în mod individual sau colectiv, poate constitui o sursă legitimă de locuri de muncă, prosperitate și bunăstare, care, corect exploatată, joacă un rol foarte important în contextul actual, în ce privește combaterea șomajului în rândul tinerilor și a excluziunii sociale. Trebuie să se facă o referire specială la situația atleților care încep o a doua carieră, după ce s-au retras din competițiile sportive la nivel înalt, și care trebuie să se pregătească în mod specific pentru această etapă a vieții lor (carieră dublă). Echivalarea și recunoașterea diplomelor și a calificărilor în domeniul sportiv sunt indispensabile pentru dezvoltarea corespunzătoare a acestor tineri. Acest lucru are o importanță majoră pentru a pune capăt economiei subterane care poate exista în acest sector și pentru a o legaliza, pe viitor.

| 3.6.1. | Ar fi oportun să se definească modul în care trebuie mobilizate mecanismele europene de finanțare pentru a promova sportul ca instrument menit să favorizeze integrarea socială și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, egalitatea de gen, inovarea, crearea de rețele de organizații care militează pentru reintegrarea socială și alte obiective de interes public.
  În calitate de mijloc de a combate excluziunea socială și de instrument de reintegrare, sportul constituie un vector ideal de concretizare a unor valori care stimulează dezvoltarea personală și socială, având un impact asupra sănătății și asupra formării persoanelor. Ar trebui promovate, la nivel european, coeziunea socială și integrarea socială, inclusiv a persoanelor care sunt private de libertate, care pot găsi în sport un instrument de reintegrare în societate, dat fiind că acesta produce o stare emoțională de bine și oferă coeziune și stabilitate, grație valorilor sale intrinseci de efort, solidaritate și, în definitiv, fairplay. |
| --- | --- |

3.6.1.

Ar fi oportun să se definească modul în care trebuie mobilizate mecanismele europene de finanțare pentru a promova sportul ca instrument menit să favorizeze integrarea socială și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, egalitatea de gen, inovarea, crearea de rețele de organizații care militează pentru reintegrarea socială și alte obiective de interes public.

În calitate de mijloc de a combate excluziunea socială și de instrument de reintegrare, sportul constituie un vector ideal de concretizare a unor valori care stimulează dezvoltarea personală și socială, având un impact asupra sănătății și asupra formării persoanelor. Ar trebui promovate, la nivel european, coeziunea socială și integrarea socială, inclusiv a persoanelor care sunt private de libertate, care pot găsi în sport un instrument de reintegrare în societate, dat fiind că acesta produce o stare emoțională de bine și oferă coeziune și stabilitate, grație valorilor sale intrinseci de efort, solidaritate și, în definitiv, fairplay.

| 3.6.2. | Ar trebui creată o rețea de organizații care să susțină coeziunea și reintegrarea socială prin intermediul practicării sportului, care să includă în special organizații ce se adresează unui public larg, obiectivul fiind ca acestea să realizeze un schimb de bune practici, pe baza valorilor europene consacrate în tratate. Ar trebui, de asemenea, să se organizeze un congres european privind practicile inovatoare de reintegrare socială prin sport, să fie instituite campionate la nivelul Uniunii Europene și să se publice și să se difuzeze rezultatele acestor rețele. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ar trebui creată o rețea de organizații care să susțină coeziunea și reintegrarea socială prin intermediul practicării sportului, care să includă în special organizații ce se adresează unui public larg, obiectivul fiind ca acestea să realizeze un schimb de bune practici, pe baza valorilor europene consacrate în tratate. Ar trebui, de asemenea, să se organizeze un congres european privind practicile inovatoare de reintegrare socială prin sport, să fie instituite campionate la nivelul Uniunii Europene și să se publice și să se difuzeze rezultatele acestor rețele.

| 3.7. | În lupta pentru combaterea inegalității, UE îi revine un rol instituțional important în ce privește eliminarea barierelor care împiedică persoanele cu handicap să participe la activități sportive, promovarea participării lor la concursuri și eradicarea oricărei forme de prejudecăți ale societății în această privință.
  Ar fi oportun ca Comisia să propună Consiliului elaborarea unui „Cod european de bune practici în materie de sport și incluziune socială”. |
| --- | --- |

3.7.

În lupta pentru combaterea inegalității, UE îi revine un rol instituțional important în ce privește eliminarea barierelor care împiedică persoanele cu handicap să participe la activități sportive, promovarea participării lor la concursuri și eradicarea oricărei forme de prejudecăți ale societății în această privință.

Ar fi oportun ca Comisia să propună Consiliului elaborarea unui „Cod european de bune practici în materie de sport și incluziune socială”.

| 3.7.1. | Ar trebui încurajată integrarea persoanelor cu handicap grație sportului, prin intermediul unor manifestări sportive, în vederea îmbunătățirii calității vieții și a dezvoltării obiceiurilor sociale ale persoanelor cu handicap și ale familiilor acestora. Din această perspectivă, sportul nu este numai un obicei sănătos pentru aceste persoane, ci și îmbunătățește și sporește mobilitatea lor și le permite să își dezvolte capacitatea de a lua decizii, de a conviețui și de a lucra în echipă. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ar trebui încurajată integrarea persoanelor cu handicap grație sportului, prin intermediul unor manifestări sportive, în vederea îmbunătățirii calității vieții și a dezvoltării obiceiurilor sociale ale persoanelor cu handicap și ale familiilor acestora. Din această perspectivă, sportul nu este numai un obicei sănătos pentru aceste persoane, ci și îmbunătățește și sporește mobilitatea lor și le permite să își dezvolte capacitatea de a lua decizii, de a conviețui și de a lucra în echipă.

| 3.7.2. | Pentru a promova difuzarea sportului paralimpic sau a sportului la nivel înalt pentru persoanele cu handicap și, astfel, a crește nivelul de sensibilizare în rândul cetățenilor, este necesar ca autoritățile publice să pună în aplicare o strategie de comunicare în ce privește Jocurile Paralimpice și alte evenimente internaționale la nivel înalt, cu utilizarea resurselor media și profesionale necesare, și culminând cu transmiterea la televiziune a Jocurilor Paralimpice, în condiții de înaltă calitate și cu un număr mare de ore de emisie și sloturi orare de prime-time. |
| --- | --- |

3.7.2.

Pentru a promova difuzarea sportului paralimpic sau a sportului la nivel înalt pentru persoanele cu handicap și, astfel, a crește nivelul de sensibilizare în rândul cetățenilor, este necesar ca autoritățile publice să pună în aplicare o strategie de comunicare în ce privește Jocurile Paralimpice și alte evenimente internaționale la nivel înalt, cu utilizarea resurselor media și profesionale necesare, și culminând cu transmiterea la televiziune a Jocurilor Paralimpice, în condiții de înaltă calitate și cu un număr mare de ore de emisie și sloturi orare de prime-time.

| 3.7.3. | Cadrul legislativ național utilizat de fiecare țară pentru a-și adapta legile la Convenția internațională privind drepturile persoanelor cu handicap urmărește aceleași obiective și include „accesibilitatea și proiectarea pentru toți utilizatorii” printre instrumentele care trebuie folosite pentru a modifica sau a crea medii care să permită participarea deplină a cetățenilor. |
| --- | --- |

3.7.3.

Cadrul legislativ național utilizat de fiecare țară pentru a-și adapta legile la Convenția internațională privind drepturile persoanelor cu handicap urmărește aceleași obiective și include „accesibilitatea și proiectarea pentru toți utilizatorii” printre instrumentele care trebuie folosite pentru a modifica sau a crea medii care să permită participarea deplină a cetățenilor.

| 3.7.4. | Întrucât unul dintre obstacolele întâlnite de obicei în mod sistematic la elaborarea de programe care să promoveze incluziunea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap în activitățile sportive constă în lipsa de formare a diferitelor părți implicate în acest proces, se recomandă furnizarea materialelor necesare pentru a răspunde nevoilor de formare ale cadrelor didactice, profesorilor de educație fizică și tehnicienilor sportivi, astfel încât aceștia să-și poată desfășura activitatea fizică și sportivă într-un mediu favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

3.7.4.

Întrucât unul dintre obstacolele întâlnite de obicei în mod sistematic la elaborarea de programe care să promoveze incluziunea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap în activitățile sportive constă în lipsa de formare a diferitelor părți implicate în acest proces, se recomandă furnizarea materialelor necesare pentru a răspunde nevoilor de formare ale cadrelor didactice, profesorilor de educație fizică și tehnicienilor sportivi, astfel încât aceștia să-și poată desfășura activitatea fizică și sportivă într-un mediu favorabil incluziunii.

| 3.8. | În contextul procesului aparent ireversibil de îmbătrânire a societății europene, însoțit de o creștere constantă a speranței de viață, devine indispensabilă dezvoltarea unor inițiative și programe de promovare a sportului și a activității fizice în rândul persoanelor vârstnice. Acesta este un domeniu care, în cele mai multe țări, a fost trecut cu vederea și care necesită o atenție specială, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre. |
| --- | --- |

3.8.

În contextul procesului aparent ireversibil de îmbătrânire a societății europene, însoțit de o creștere constantă a speranței de viață, devine indispensabilă dezvoltarea unor inițiative și programe de promovare a sportului și a activității fizice în rândul persoanelor vârstnice. Acesta este un domeniu care, în cele mai multe țări, a fost trecut cu vederea și care necesită o atenție specială, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre.

4.   Natura economică a activităților sportive

| 4.1. | Sportul are o dimensiune economică, care decurge din activitățile economice legate de practicarea sa și din profesionalizarea sa, aceste aspecte având un impact asupra pieței interne. Sportul are totodată o dimensiune specifică, bazată pe structuri ancorate în voluntariat și în funcțiile sale sociale, pedagogice și culturale, aducând o contribuție semnificativă la valori pozitive cum ar fi fairplay-ul, respectul și incluziunea socială.
  Prin urmare, trebuie făcută distincția între interesele sportive și cele comerciale, iar CESE consideră că sportul ar trebui protejat de influența excesivă a economiei, astfel încât să prevaleze principiile și valorile pe care acesta le transmite. |
| --- | --- |

4.1.

Sportul are o dimensiune economică, care decurge din activitățile economice legate de practicarea sa și din profesionalizarea sa, aceste aspecte având un impact asupra pieței interne. Sportul are totodată o dimensiune specifică, bazată pe structuri ancorate în voluntariat și în funcțiile sale sociale, pedagogice și culturale, aducând o contribuție semnificativă la valori pozitive cum ar fi fairplay-ul, respectul și incluziunea socială.

Prin urmare, trebuie făcută distincția între interesele sportive și cele comerciale, iar CESE consideră că sportul ar trebui protejat de influența excesivă a economiei, astfel încât să prevaleze principiile și valorile pe care acesta le transmite.

| 4.1.1. | Această specificitate a sportului, datorată aspectelor sale distinctive și esențiale, ar trebui să facă obiectul unui criteriu individualizat atunci când se aplică legislația Uniunii, în cazurile în care UE ar putea interveni într-un mod mai eficient decât statele membre și cu respectarea principiului subsidiarității. |
| --- | --- |

4.1.1.

Această specificitate a sportului, datorată aspectelor sale distinctive și esențiale, ar trebui să facă obiectul unui criteriu individualizat atunci când se aplică legislația Uniunii, în cazurile în care UE ar putea interveni într-un mod mai eficient decât statele membre și cu respectarea principiului subsidiarității.

| 4.2. | În ceea ce privește dimensiunea economică a sportului, trebuie să se țină seama de legătura specială dintre aceste activități și drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

4.2.

În ceea ce privește dimensiunea economică a sportului, trebuie să se țină seama de legătura specială dintre aceste activități și drepturile fundamentale.

| 4.2.1. | Astfel, pentru a se garanta o protecție adecvată împotriva încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală și, în special, împotriva pirateriei digitale, care pun în pericol economia sportului, trebuie să se ia măsuri echilibrate, în temeiul principiului proporționalității. În orice caz, trebuie să prevaleze drepturile fundamentale ale cetățenilor de a fi informați, pentru a garanta, cel puțin, dreptul publicului de a obține și de a primi știri, difuzarea evenimentelor de importanță majoră și dreptul jurnaliștilor de a informa. |
| --- | --- |

4.2.1.

Astfel, pentru a se garanta o protecție adecvată împotriva încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală și, în special, împotriva pirateriei digitale, care pun în pericol economia sportului, trebuie să se ia măsuri echilibrate, în temeiul principiului proporționalității. În orice caz, trebuie să prevaleze drepturile fundamentale ale cetățenilor de a fi informați, pentru a garanta, cel puțin, dreptul publicului de a obține și de a primi știri, difuzarea evenimentelor de importanță majoră și dreptul jurnaliștilor de a informa.

| 4.2.2. | Există alte domenii, cum ar fi politica în domeniul concurenței – în mod concret, ajutoarele de stat – în care ar fi indicat să se adopte orientări privind acest sprijin din partea statului, în vederea clarificării acelora care sunt considerate legitime pentru îndeplinirea misiunilor sociale, culturale și educative ale sportului. |
| --- | --- |

4.2.2.

Există alte domenii, cum ar fi politica în domeniul concurenței – în mod concret, ajutoarele de stat – în care ar fi indicat să se adopte orientări privind acest sprijin din partea statului, în vederea clarificării acelora care sunt considerate legitime pentru îndeplinirea misiunilor sociale, culturale și educative ale sportului.

| 4.2.3. | În prezent, pariurile sportive online pe piețe nereglementate, în special pariurile ilegale, reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa sportului, efectele lor negative fiind comparabile cu cele ale dopajului și ale violenței spectatorilor, și pot duce la manipulări, având în vedere natura incertă a rezultatelor competițiilor sportive. Există, de asemenea, alte aspecte, cum ar fi pariurile și jocurile, care necesită adoptarea de măsuri de interes public pentru prevenirea dependenței de jocuri și protecția minorilor, în special împotriva jocurilor de noroc online. |
| --- | --- |

4.2.3.

În prezent, pariurile sportive online pe piețe nereglementate, în special pariurile ilegale, reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa sportului, efectele lor negative fiind comparabile cu cele ale dopajului și ale violenței spectatorilor, și pot duce la manipulări, având în vedere natura incertă a rezultatelor competițiilor sportive. Există, de asemenea, alte aspecte, cum ar fi pariurile și jocurile, care necesită adoptarea de măsuri de interes public pentru prevenirea dependenței de jocuri și protecția minorilor, în special împotriva jocurilor de noroc online.

| 4.2.4. | Sportul are caracteristica intrinsecă și inerentă de a stimula persoanele care îl practică să își îmbunătățească în mod constant performanțele și să urmărească excelența, ceea ce face ca sectorul sportului să se caracterizeze printr-o inovare constantă, care a transformat tehnologia sportivă într-un sector important în cadrul „științelor aplicate”, cum ar fi tehnologia textilă, mecanica mișcării umane, noile materiale, senzorii, mecanismele de acționare și proiectarea orientată spre ființa umană, în special. Construirea și exploatarea de infrastructuri sportive, precum și participarea și prezența la manifestările sportive devin o componentă importantă a „economiei experienței”, dezvoltarea turismului sportiv reprezentând, de asemenea, o ilustrare în acest sens. |
| --- | --- |

4.2.4.

Sportul are caracteristica intrinsecă și inerentă de a stimula persoanele care îl practică să își îmbunătățească în mod constant performanțele și să urmărească excelența, ceea ce face ca sectorul sportului să se caracterizeze printr-o inovare constantă, care a transformat tehnologia sportivă într-un sector important în cadrul „științelor aplicate”, cum ar fi tehnologia textilă, mecanica mișcării umane, noile materiale, senzorii, mecanismele de acționare și proiectarea orientată spre ființa umană, în special. Construirea și exploatarea de infrastructuri sportive, precum și participarea și prezența la manifestările sportive devin o componentă importantă a „economiei experienței”, dezvoltarea turismului sportiv reprezentând, de asemenea, o ilustrare în acest sens.

| 4.2.5. | Alte teme legate, din punct de vedere economic, de sport, cum ar fi libera circulație a persoanelor și a serviciilor, acordurile de sponsorizare, reglementarea activității agenților jucătorilor, asigurările sportive și sănătatea, programele educaționale pentru sportivi și calificările profesionale legate de sport ar trebui analizate și, dacă este cazul, ar trebui să facă obiectul adoptării sau propunerii de măsuri de către Comisie. |
| --- | --- |

4.2.5.

Alte teme legate, din punct de vedere economic, de sport, cum ar fi libera circulație a persoanelor și a serviciilor, acordurile de sponsorizare, reglementarea activității agenților jucătorilor, asigurările sportive și sănătatea, programele educaționale pentru sportivi și calificările profesionale legate de sport ar trebui analizate și, dacă este cazul, ar trebui să facă obiectul adoptării sau propunerii de măsuri de către Comisie.

| 4.2.6. | În ceea ce privește formarea profesională a antrenorilor mai tineri, este necesar să se îmbunătățească reglementările din diferitele state membre ale UE, ținând seama de faptul că activitatea unui antrenor este comparabilă cu cea a unui pedagog și că, în unele cazuri (de exemplu, în cursul pregătirii pentru competițiile sportive), antrenorul petrece mai mult timp cu tânărul sportiv decât un profesor cu elevul său. Formarea antrenorilor trebuie să aibă loc într-un cadru formal și să fie recunoscută la nivel de învățământ printr-o diplomă acordată de stat. |
| --- | --- |

4.2.6.

În ceea ce privește formarea profesională a antrenorilor mai tineri, este necesar să se îmbunătățească reglementările din diferitele state membre ale UE, ținând seama de faptul că activitatea unui antrenor este comparabilă cu cea a unui pedagog și că, în unele cazuri (de exemplu, în cursul pregătirii pentru competițiile sportive), antrenorul petrece mai mult timp cu tânărul sportiv decât un profesor cu elevul său. Formarea antrenorilor trebuie să aibă loc într-un cadru formal și să fie recunoscută la nivel de învățământ printr-o diplomă acordată de stat.

| 4.2.7. | CESE solicită ca federațiile sportive europene să se implice în apărarea valorilor și principiilor menționate în acest aviz, sperând ca acțiunea lor în toate domeniile să aibă la bază aceste principii și valori, cel puțin în cazul activităților care presupun acordarea de premii și de recunoaștere publică. |
| --- | --- |

4.2.7.

CESE solicită ca federațiile sportive europene să se implice în apărarea valorilor și principiilor menționate în acest aviz, sperând ca acțiunea lor în toate domeniile să aibă la bază aceste principii și valori, cel puțin în cazul activităților care presupun acordarea de premii și de recunoaștere publică.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  „Protejarea integrității competițiilor sportive – ultima provocare a sportului modern”, Universitatea Paris 1 Panthéon-Sorbonne și Centrul internațional pentru securitatea sportului (International Centre for Sport Security, ICSS), mai 2014, p. 120-124.

1

(2)  Aceasta a fost una dintre principalele concluzii ale Summitului politic interregional în domeniul sportului (Lisabona, 16 și 17 martie 2015), care a reunit majoritatea principalelor părți interesate la nivel mondial pentru a defini politici în materie de sport.

2

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/19

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Stocarea energiei: un factor de integrare și securitate energetică”

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/04)

| Raportor: | dl Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Raportor:

dl Pierre-Jean COULON

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Stocarea energiei: un factor de integrare și securitate energetică”.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu unanimitate de voturi (131 de voturi).

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE solicită ca obiectivele UE privind clima și energia ale Uniunii Europene să determine o creștere a ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic. Comitetul a susținut în mod constant acest tip de energie, deoarece un sistem energetic durabil, bazat în mare parte pe energia din surse regenerabile, este singura soluție pe termen lung pentru viitorul nostru energetic. Comitetul observă importanța introducerii unor elemente suplimentare în cadrul sistemului energetic. |
| --- | --- |

1.1.

CESE solicită ca obiectivele UE privind clima și energia ale Uniunii Europene să determine o creștere a ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic. Comitetul a susținut în mod constant acest tip de energie, deoarece un sistem energetic durabil, bazat în mare parte pe energia din surse regenerabile, este singura soluție pe termen lung pentru viitorul nostru energetic. Comitetul observă importanța introducerii unor elemente suplimentare în cadrul sistemului energetic.

| 1.2. | Stocarea reprezintă o adevărată provocare pentru energia din surse regenerabile și dezvoltarea producției, dat fiind caracterul intermitent al acesteia din urmă. Stocarea reprezintă o miză strategică pentru Uniunea Europeană, din perspectiva menținerii în permanență a securității aprovizionării cu energie în Uniune și a unei piețe viabile a energiei, atât sub aspect tehnic, cât și sub cel al costurilor. Prin urmare, această chestiune ocupă un loc de frunte pe agenda europeană și constituie o preocupare prioritară, mai ales în contextul uniunii energetice, inițiată în februarie 2015. |
| --- | --- |

1.2.

Stocarea reprezintă o adevărată provocare pentru energia din surse regenerabile și dezvoltarea producției, dat fiind caracterul intermitent al acesteia din urmă. Stocarea reprezintă o miză strategică pentru Uniunea Europeană, din perspectiva menținerii în permanență a securității aprovizionării cu energie în Uniune și a unei piețe viabile a energiei, atât sub aspect tehnic, cât și sub cel al costurilor. Prin urmare, această chestiune ocupă un loc de frunte pe agenda europeană și constituie o preocupare prioritară, mai ales în contextul uniunii energetice, inițiată în februarie 2015.

| 1.3. | CESE a subliniat într-un aviz anterior importanța stocării, care reprezintă „o provocare, o șansă și o necesitate absolută”. Comitetul subliniază necesitatea de a asigura o tranziție energetică reușită în Uniunea Europeană și face apel la utilizarea tuturor mijloacelor disponibile pentru a obține rezultate concrete și la scară largă în materie de stocare. |
| --- | --- |

1.3.

CESE a subliniat într-un aviz anterior importanța stocării, care reprezintă „o provocare, o șansă și o necesitate absolută”. Comitetul subliniază necesitatea de a asigura o tranziție energetică reușită în Uniunea Europeană și face apel la utilizarea tuturor mijloacelor disponibile pentru a obține rezultate concrete și la scară largă în materie de stocare.

| 1.4. | CESE recunoaște că, deși există diverse soluții de stocare, tehnologiile se află în stadii diferite de maturitate tehnologică și industrială. |
| --- | --- |

1.4.

CESE recunoaște că, deși există diverse soluții de stocare, tehnologiile se află în stadii diferite de maturitate tehnologică și industrială.

| 1.5. | CESE reamintește că stocarea energiei poate avea, pe lângă avantaje, un cost important nu numai din punct de vedere financiar, ci și sanitar și de mediu. Prin urmare, solicită efectuarea sistematică de studii de impact, nu numai în vederea evaluării competitivității tehnologiilor, ci și a impactului acestora asupra mediului și sănătății. De asemenea, CESE consideră că este important să se evalueze efectele acestor tehnologii asupra creării de noi activități și locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.5.

CESE reamintește că stocarea energiei poate avea, pe lângă avantaje, un cost important nu numai din punct de vedere financiar, ci și sanitar și de mediu. Prin urmare, solicită efectuarea sistematică de studii de impact, nu numai în vederea evaluării competitivității tehnologiilor, ci și a impactului acestora asupra mediului și sănătății. De asemenea, CESE consideră că este important să se evalueze efectele acestor tehnologii asupra creării de noi activități și locuri de muncă.

| 1.6. | CESE pledează pentru accelerarea investițiilor și a activităților de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește stocarea, precum și pentru o mai bună sinergie europeană în domeniu, pentru a reduce costurile tranziției energetice, a garanta securitatea aprovizionării și a permite economiei europene să devină mai competitivă. CESE susține necesitatea unei mai bune armonizări a reglementărilor statelor membre în ceea ce privește stocarea energiei. |
| --- | --- |

1.6.

CESE pledează pentru accelerarea investițiilor și a activităților de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește stocarea, precum și pentru o mai bună sinergie europeană în domeniu, pentru a reduce costurile tranziției energetice, a garanta securitatea aprovizionării și a permite economiei europene să devină mai competitivă. CESE susține necesitatea unei mai bune armonizări a reglementărilor statelor membre în ceea ce privește stocarea energiei.

| 1.7. | CESE invită, de asemenea, la instituirea unui dialog public în întreaga Europă pe tema energiei – Dialogul european privind energia – astfel încât cetățenii și societatea civilă în ansamblul ei să își asume tranziția energetică și să aibă un cuvânt de spus în privința viitoarelor opțiuni în domeniul tehnologiilor de stocare a energiei. |
| --- | --- |

1.7.

CESE invită, de asemenea, la instituirea unui dialog public în întreaga Europă pe tema energiei – Dialogul european privind energia – astfel încât cetățenii și societatea civilă în ansamblul ei să își asume tranziția energetică și să aibă un cuvânt de spus în privința viitoarelor opțiuni în domeniul tehnologiilor de stocare a energiei.

| 1.8. | CESE reamintește importanța gazelor în cadrul mixului energetic și în ceea ce privește securitatea energetică pentru cetățeni. CESE solicită ca stocarea să fie încurajată în acest sector, astfel încât toate statele membre să dispună, în comun, de rezerve. |
| --- | --- |

1.8.

CESE reamintește importanța gazelor în cadrul mixului energetic și în ceea ce privește securitatea energetică pentru cetățeni. CESE solicită ca stocarea să fie încurajată în acest sector, astfel încât toate statele membre să dispună, în comun, de rezerve.

2.   O tranziție energetică reușită și garantarea securității energetice

| 2.1. | Aprovizionarea cu energie și gestionarea acesteia reprezintă o prioritate politică și socioeconomică majoră și o miză esențială pentru succesul tranziției energetice și abordarea provocărilor în materie de climă. Deși cererea de energie este în scădere în UE (consumul de energie este în scădere din 2006, în prezent consumându-se aproximativ aceeași cantitate de energie ca la începutul anilor ’90), utilizarea pe scară din ce în ce mai largă a surselor de energie regenerabile intermitente a sporit necesitatea stocării energiei, acest aspect urmând să joace un rol esențial în multe sectoare (compensarea fluctuațiilor, automobilele electrice, apărare etc.) și va constitui o provocare strategică pentru Europa și industria ei. Trebuie remarcat faptul că problema stocării energiei din surse regenerabile constituie unul dintre principalele argumente ale celor care se opun utilizării acestor surse. |
| --- | --- |

2.1.

Aprovizionarea cu energie și gestionarea acesteia reprezintă o prioritate politică și socioeconomică majoră și o miză esențială pentru succesul tranziției energetice și abordarea provocărilor în materie de climă. Deși cererea de energie este în scădere în UE (consumul de energie este în scădere din 2006, în prezent consumându-se aproximativ aceeași cantitate de energie ca la începutul anilor ’90), utilizarea pe scară din ce în ce mai largă a surselor de energie regenerabile intermitente a sporit necesitatea stocării energiei, acest aspect urmând să joace un rol esențial în multe sectoare (compensarea fluctuațiilor, automobilele electrice, apărare etc.) și va constitui o provocare strategică pentru Europa și industria ei. Trebuie remarcat faptul că problema stocării energiei din surse regenerabile constituie unul dintre principalele argumente ale celor care se opun utilizării acestor surse.

| 2.2. | În timp ce majoritatea surselor de energie primară (gaz, petrol sau cărbune) pot fi stocate cu ușurință, rămân unele semne de întrebare cu privire la dimensiunea, costul și localizarea instalațiilor strategice de stocare. Cealaltă sursă majoră de energie primară, și anume sursele regenerabile, prezintă aspecte contradictorii în ceea ce privește stocarea. Energia hidroelectrică pot fi adesea acumulată prin stocarea apei în lacuri și rezervoare. Deși biomasa poate fi și ea stocată relativ ușor, energia solară și cea eoliană, utilizate în mod normal pentru producerea de energie electrică, nu pot fi stocate în prezent decât prin procese intermediare complexe și costisitoare. |
| --- | --- |

2.2.

În timp ce majoritatea surselor de energie primară (gaz, petrol sau cărbune) pot fi stocate cu ușurință, rămân unele semne de întrebare cu privire la dimensiunea, costul și localizarea instalațiilor strategice de stocare. Cealaltă sursă majoră de energie primară, și anume sursele regenerabile, prezintă aspecte contradictorii în ceea ce privește stocarea. Energia hidroelectrică pot fi adesea acumulată prin stocarea apei în lacuri și rezervoare. Deși biomasa poate fi și ea stocată relativ ușor, energia solară și cea eoliană, utilizate în mod normal pentru producerea de energie electrică, nu pot fi stocate în prezent decât prin procese intermediare complexe și costisitoare.

3.   O prioritate la nivel european

| 3.1. | Comisia Europeană a analizat scenariile de decarbonizare a sistemului energetic și a publicat în 2011 o foaie de parcurs privind energia în perspectiva anului 2050, care prezintă diferitele scenarii pentru anul respectiv. Pentru a îndeplini obiectivele preconizate în materie de decarbonizare, sectorului energiei electrice ar trebui să acorde energiei din surse regenerabile o pondere de 59-85 %, cea mai mare parte urmând să revină producției de energie din surse regenerabile variabile. Într-o comunicare ulterioară, prezentată în 2014 – „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” –, opțiunea decarbonizării este confirmată, cota energiilor din surse regenerabile fiind stabilită, pentru 2030, la aproape 45 % din producția de energie electrică. Acest lucru este în conformitate cu obiectivele convenite de liderii UE la 23 octombrie 2014, în contextul cadrului de politică pentru 2030. Proporția importantă ce revine energiei din surse regenerabile variabile în sistemul energetic ar necesita o capacitate de stocare în rețeaua de energie electrică de zeci sau sute de GW, chiar și în condițiile utilizării unor alte măsuri de flexibilitate. |
| --- | --- |

3.1.

Comisia Europeană a analizat scenariile de decarbonizare a sistemului energetic și a publicat în 2011 o foaie de parcurs privind energia în perspectiva anului 2050, care prezintă diferitele scenarii pentru anul respectiv. Pentru a îndeplini obiectivele preconizate în materie de decarbonizare, sectorului energiei electrice ar trebui să acorde energiei din surse regenerabile o pondere de 59-85 %, cea mai mare parte urmând să revină producției de energie din surse regenerabile variabile. Într-o comunicare ulterioară, prezentată în 2014 – „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” –, opțiunea decarbonizării este confirmată, cota energiilor din surse regenerabile fiind stabilită, pentru 2030, la aproape 45 % din producția de energie electrică. Acest lucru este în conformitate cu obiectivele convenite de liderii UE la 23 octombrie 2014, în contextul cadrului de politică pentru 2030. Proporția importantă ce revine energiei din surse regenerabile variabile în sistemul energetic ar necesita o capacitate de stocare în rețeaua de energie electrică de zeci sau sute de GW, chiar și în condițiile utilizării unor alte măsuri de flexibilitate.

| 3.2. | În plus, Comisia Europeană a făcut din stocarea energiei electrice una dintre preocupările sale prioritare și a subliniat în repetate rânduri rolul fundamental al acesteia. Astfel, în documentul său de lucru din 2013 privind stocarea energiei (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf), ea îndeamnă la o mai bună coordonare între acest aspect și alte domenii politice esențiale ale Uniunii Europene, cum ar fi schimbările climatice. Stocarea energiei ar trebui să fie inclusă în toate măsurile și actele legislative relevante ale UE în domeniul energiei și al climei, existente și viitoare, și să fie sprijinită de acestea, inclusiv de strategiile privind infrastructurile energetice. De altfel, în Comunicarea sa privind uniunea energetică (din 25 februarie 2015), Comisia reamintește că „Uniunea Europeană este hotărâtă să devină liderul mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, nodul mondial pentru dezvoltarea următoarei generații de energie din surse regenerabile, avansate din punct de vedere tehnic și competitive. De asemenea, UE a stabilit un obiectiv de minimum 27 % pentru ponderea energiei din surse regenerabile consumate în UE în 2030.” Comisia intenționează să promoveze o nouă strategie de cercetare și inovare (C&I): „Dacă se dorește ca uniunea energetică a Europei să fie numărul unu mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, aceasta trebuie să se afle pe un loc fruntaș în ceea ce privește următoarea generație de tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie, precum și soluțiile de stocare.” |
| --- | --- |

3.2.

În plus, Comisia Europeană a făcut din stocarea energiei electrice una dintre preocupările sale prioritare și a subliniat în repetate rânduri rolul fundamental al acesteia. Astfel, în documentul său de lucru din 2013 privind stocarea energiei (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf), ea îndeamnă la o mai bună coordonare între acest aspect și alte domenii politice esențiale ale Uniunii Europene, cum ar fi schimbările climatice. Stocarea energiei ar trebui să fie inclusă în toate măsurile și actele legislative relevante ale UE în domeniul energiei și al climei, existente și viitoare, și să fie sprijinită de acestea, inclusiv de strategiile privind infrastructurile energetice. De altfel, în Comunicarea sa privind uniunea energetică (din 25 februarie 2015), Comisia reamintește că „Uniunea Europeană este hotărâtă să devină liderul mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, nodul mondial pentru dezvoltarea următoarei generații de energie din surse regenerabile, avansate din punct de vedere tehnic și competitive. De asemenea, UE a stabilit un obiectiv de minimum 27 % pentru ponderea energiei din surse regenerabile consumate în UE în 2030.” Comisia intenționează să promoveze o nouă strategie de cercetare și inovare (C&I): „Dacă se dorește ca uniunea energetică a Europei să fie numărul unu mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, aceasta trebuie să se afle pe un loc fruntaș în ceea ce privește următoarea generație de tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie, precum și soluțiile de stocare.”

| 3.3. | Concluziile celui mai recent forum de la Madrid confirmă acest lucru: „Forumul afirmă rolul strategic al stocării gazelor pentru securitatea aprovizionării UE.” CESE subliniază, de asemenea, importanța încurajării procesului de stocare a gazelor. |
| --- | --- |

3.3.

Concluziile celui mai recent forum de la Madrid confirmă acest lucru: „Forumul afirmă rolul strategic al stocării gazelor pentru securitatea aprovizionării UE.” CESE subliniază, de asemenea, importanța încurajării procesului de stocare a gazelor.

4.   Evoluții tehnologice în domeniul stocării

| 4.1. | Soluțiile de stocare a energiei electrice sunt împărțite în patru categorii principale; în funcție de necesitățile energetice, dar și de constrângeri, energia poate fi stocată sub diferite forme (energie electrică, gaz, hidrogen, căldură sau frig) în apropierea locurilor de producție, în rețele energetice sau aproape de locul utilizării:






  — | energia mecanică potențială (baraj hidroelectric, stație de transfer de energie prin pompare (STEP)/stație maritimă de pompare/stocare de energie prin aer comprimat (CAES); |
| --- | --- | --- |

4.1.

Soluțiile de stocare a energiei electrice sunt împărțite în patru categorii principale; în funcție de necesitățile energetice, dar și de constrângeri, energia poate fi stocată sub diferite forme (energie electrică, gaz, hidrogen, căldură sau frig) în apropierea locurilor de producție, în rețele energetice sau aproape de locul utilizării:

—

energia mecanică potențială (baraj hidroelectric, stație de transfer de energie prin pompare (STEP)/stație maritimă de pompare/stocare de energie prin aer comprimat (CAES);

| — | energia mecanică cinetică (volanți); |
| --- | --- |

—

energia mecanică cinetică (volanți);

| — | energia electrochimică (baterii, condensatori, vectorul energetic hidrogen); |
| --- | --- |

—

energia electrochimică (baterii, condensatori, vectorul energetic hidrogen);

| — | energia termică (căldură latentă sau sensibilă). |
| --- | --- |

—

energia termică (căldură latentă sau sensibilă).

| 4.2. | Cel mai răspândit mod de stocare a energiei electrice în lume este stocarea hidraulică prin pompare, ca de exemplu sistemele de alimentare neîntreruptibile (în engleză UPS – uninterruptible power system). Aceste sisteme fac obiectul unui interes reînnoit din partea operatorilor de rețele de electricitate, a actorilor industriali și a gestionarilor de clădiri terțiare. STEP permit: integrarea energiei din surse regenerabile intermitente, în special a celei eoliene și a celei fotovoltaice; capacități avansate și eșalonarea cererii de energie; un arbitraj economic (reîncărcare în perioadele de scădere a prețurilor și a cererii, revânzare în perioadele de creștere a prețurilor și a cererii, cu măsuri de ajustare socială); o eșalonare a investițiilor în rețelele electrice. Cu toate acestea, este puțin probabil ca preconizatele capacități de depozitare să poată compensa perioadele lungi de fără vânt sau soare, în cazul în care se vor instala tot mai multe capacități de producție a tipurilor de energie corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.2.

Cel mai răspândit mod de stocare a energiei electrice în lume este stocarea hidraulică prin pompare, ca de exemplu sistemele de alimentare neîntreruptibile (în engleză UPS – uninterruptible power system). Aceste sisteme fac obiectul unui interes reînnoit din partea operatorilor de rețele de electricitate, a actorilor industriali și a gestionarilor de clădiri terțiare. STEP permit: integrarea energiei din surse regenerabile intermitente, în special a celei eoliene și a celei fotovoltaice; capacități avansate și eșalonarea cererii de energie; un arbitraj economic (reîncărcare în perioadele de scădere a prețurilor și a cererii, revânzare în perioadele de creștere a prețurilor și a cererii, cu măsuri de ajustare socială); o eșalonare a investițiilor în rețelele electrice. Cu toate acestea, este puțin probabil ca preconizatele capacități de depozitare să poată compensa perioadele lungi de fără vânt sau soare, în cazul în care se vor instala tot mai multe capacități de producție a tipurilor de energie corespunzătoare.

| 4.3. | Pe piața stocării își fac apariția cinci noi segmente care ar putea devină larg răspândite în următorul deceniu:






  — | stocarea de energie în procesele industriale, sub formă termică sau chimică, fapt care permite eliminarea sau eșalonare a cererii de energie, în vederea optimizării consumului de electricitate, dar și de căldură sau de gaz; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Pe piața stocării își fac apariția cinci noi segmente care ar putea devină larg răspândite în următorul deceniu:

—

stocarea de energie în procesele industriale, sub formă termică sau chimică, fapt care permite eliminarea sau eșalonare a cererii de energie, în vederea optimizării consumului de electricitate, dar și de căldură sau de gaz;

| — | stocarea prin intermediul cuplării rețelelor de energie electrică și de gaz, prin injectarea de hidrogen de electroliză sau prin producerea de metan de sinteză prin tehnologia de metanizare [a se vedea, de exemplu, proiectul Power To Gas ale agenției germane DENA (www.powertogas.info)]; |
| --- | --- |

—

stocarea prin intermediul cuplării rețelelor de energie electrică și de gaz, prin injectarea de hidrogen de electroliză sau prin producerea de metan de sinteză prin tehnologia de metanizare [a se vedea, de exemplu, proiectul Power To Gas ale agenției germane DENA (www.powertogas.info)];

| — | stocarea de electricitate pentru cartierele și clădirile rezidențiale prin adaptarea clădirilor în cadrul inițiativelor de zonare „inteligentă” sau „energie pozitivă” (proiectul Nicegrid din Franța); |
| --- | --- |

—

stocarea de electricitate pentru cartierele și clădirile rezidențiale prin adaptarea clădirilor în cadrul inițiativelor de zonare „inteligentă” sau „energie pozitivă” (proiectul Nicegrid din Franța);

| — | stocarea mobilă de electricitate prin intermediul vehiculelor electrice, în cadrul sistemelor V2G (vehicle to grid): Toyota, Nissan, Renault etc.; |
| --- | --- |

—

stocarea mobilă de electricitate prin intermediul vehiculelor electrice, în cadrul sistemelor V2G (vehicle to grid): Toyota, Nissan, Renault etc.;

| — | centralele de acumulare prin pompare flexibilă, cu viteză variabilă și complet reglabilă, în vederea reechilibrării pieței energetice (STEP). |
| --- | --- |

—

centralele de acumulare prin pompare flexibilă, cu viteză variabilă și complet reglabilă, în vederea reechilibrării pieței energetice (STEP).

| 4.4. | Trebuie remarcat caracterul promițător al hidrogenului (deși costul său, dar și problemele de securitate și de transport îi reduc semnificativ potențialul): dacă este produs dintr-o sursă lipsită de carbon, acesta constituie un vector energetic fără emisii de gaze cu efect de seră, putând fi folosit în numeroase aplicații, mai ales industriale, precum producția locală de electricitate (alimentarea unor zone izolate, generatoare de rezervă), stocarea energiei (sprijin pentru rețea, valorificarea energiei din surse regenerabile) sau cogenerarea. De asemenea, este folosit în transportul rutier (autoturisme, transport public, vehicule grele etc.), aerian (propulsie aeronautică totală sau auxiliară), maritim sau fluvial (submarin, propulsie totală sau auxiliară), în rafinării și petrochimie (pentru hidrogen „verde”), precum și în alte scopuri, mai ales în aparatura portabilă (încărcătoare externe sau baterii integrate). Toate aceste aspecte sunt în plină evoluție.
  Tehnicile de producere a hidrogenului prin electroliză și pile de combustie sunt de acum foarte flexibile și disponibile, dar eficiența lor rămâne redusă, ceea ce duce la creșterea cererii de turbine eoliene sau de panouri solare, și deci la o supracapacitate în domeniu. Hidrogenul apare ca un vector energetic esențial în sistemele care utilizează flexibilitatea dintre diferitele rețele energetice (ca de exemplu centrala electrică hibridă din Berlin). Atunci când este necesar, hidrogenul (hidrogen „metanizat”) poate fi produs din surse regenerabile de energie electrică, urmând a fi injectat în rețelele de gaz, depozitat în vederea distribuirii drept combustibil sau agent chimic, ori chiar a reintroducerii în rețea sub formă de energie electrică. Pe lângă faptul că hidrogenul metanizat prezintă, de departe, cel mai mare potențial sub aspectul stocării energiei, posibilității de a fi transportat în deplină securitate și de a fi stocat (pe perioade lungi) în infrastructurile utilizate în prezent în industria gazelor (stocare geologică etc.), el oferă și posibilitatea formării de hidrocarburi cu lanț lung (cu aplicații multiple: combustibil pentru avioane și alte produse, cum ar fi materialele plastice, care nu sunt fabricate în prezent decât pe bază de combustibili fosili). În plus, carbonul prezent în mod ideal în economia circulară (CO2 etc.) va fi reutilizat și nu se va acumula în atmosferă. În consecință, se face trecerea de la producția de gaze cu efect de seră la producția de energie. Producerea de hidrogen și de energie electrică pe bază de hidrogen degajă căldură, recuperarea acesteia făcând și mai convenabile respectivele soluții. Iată de ce hidrogenul este unul dintre puținii vectori energetici care permit găsirea unui echilibru economic, societal și de mediu între piețele de energie electrică și cele ale altor tipuri de energie. |
| --- | --- |

4.4.

Trebuie remarcat caracterul promițător al hidrogenului (deși costul său, dar și problemele de securitate și de transport îi reduc semnificativ potențialul): dacă este produs dintr-o sursă lipsită de carbon, acesta constituie un vector energetic fără emisii de gaze cu efect de seră, putând fi folosit în numeroase aplicații, mai ales industriale, precum producția locală de electricitate (alimentarea unor zone izolate, generatoare de rezervă), stocarea energiei (sprijin pentru rețea, valorificarea energiei din surse regenerabile) sau cogenerarea. De asemenea, este folosit în transportul rutier (autoturisme, transport public, vehicule grele etc.), aerian (propulsie aeronautică totală sau auxiliară), maritim sau fluvial (submarin, propulsie totală sau auxiliară), în rafinării și petrochimie (pentru hidrogen „verde”), precum și în alte scopuri, mai ales în aparatura portabilă (încărcătoare externe sau baterii integrate). Toate aceste aspecte sunt în plină evoluție.

Tehnicile de producere a hidrogenului prin electroliză și pile de combustie sunt de acum foarte flexibile și disponibile, dar eficiența lor rămâne redusă, ceea ce duce la creșterea cererii de turbine eoliene sau de panouri solare, și deci la o supracapacitate în domeniu. Hidrogenul apare ca un vector energetic esențial în sistemele care utilizează flexibilitatea dintre diferitele rețele energetice (ca de exemplu centrala electrică hibridă din Berlin). Atunci când este necesar, hidrogenul (hidrogen „metanizat”) poate fi produs din surse regenerabile de energie electrică, urmând a fi injectat în rețelele de gaz, depozitat în vederea distribuirii drept combustibil sau agent chimic, ori chiar a reintroducerii în rețea sub formă de energie electrică. Pe lângă faptul că hidrogenul metanizat prezintă, de departe, cel mai mare potențial sub aspectul stocării energiei, posibilității de a fi transportat în deplină securitate și de a fi stocat (pe perioade lungi) în infrastructurile utilizate în prezent în industria gazelor (stocare geologică etc.), el oferă și posibilitatea formării de hidrocarburi cu lanț lung (cu aplicații multiple: combustibil pentru avioane și alte produse, cum ar fi materialele plastice, care nu sunt fabricate în prezent decât pe bază de combustibili fosili). În plus, carbonul prezent în mod ideal în economia circulară (CO2 etc.) va fi reutilizat și nu se va acumula în atmosferă. În consecință, se face trecerea de la producția de gaze cu efect de seră la producția de energie. Producerea de hidrogen și de energie electrică pe bază de hidrogen degajă căldură, recuperarea acesteia făcând și mai convenabile respectivele soluții. Iată de ce hidrogenul este unul dintre puținii vectori energetici care permit găsirea unui echilibru economic, societal și de mediu între piețele de energie electrică și cele ale altor tipuri de energie.

| 4.5. | Un alt exemplu relevant este cel al stocării într-o baterie a energiei electrice produse de panourile solare în timpul zilei. Problema panourilor solare instalate pe acoperișul clădirilor este că produc energie electrică atunci când locuințele sunt goale. Iar seara, atunci când ocupanții se întorc, soarele a apus de obicei demult, iar panourile nu mai produc energie. |
| --- | --- |

4.5.

Un alt exemplu relevant este cel al stocării într-o baterie a energiei electrice produse de panourile solare în timpul zilei. Problema panourilor solare instalate pe acoperișul clădirilor este că produc energie electrică atunci când locuințele sunt goale. Iar seara, atunci când ocupanții se întorc, soarele a apus de obicei demult, iar panourile nu mai produc energie.

| 4.6. | O soluție pare să fi apărut odată cu descoperirea făcută de o întreprindere germană, care a și pus-o în aplicare. Aceasta a conectat o serie de componente printr-un program informatic și o aplicație pentru smartphone-uri; utilizatorii pot consulta pe telefonul lor mobil nivelul de încărcare al bateriei care stochează electricitatea produsă de panourile solare pe timpul zilei. Calculul este grăitor: în mod obișnuit, panourile solare ale unei locuințe satisfac între 25 și 35 % din nevoile de energie ale acesteia; prin soluția menționată, ele acoperă adesea peste 70 %. Având în vedere prețurile actuale, amortizarea investiției se face în circa 8 ani, bateriile fiind garantate 20 ani. |
| --- | --- |

4.6.

O soluție pare să fi apărut odată cu descoperirea făcută de o întreprindere germană, care a și pus-o în aplicare. Aceasta a conectat o serie de componente printr-un program informatic și o aplicație pentru smartphone-uri; utilizatorii pot consulta pe telefonul lor mobil nivelul de încărcare al bateriei care stochează electricitatea produsă de panourile solare pe timpul zilei. Calculul este grăitor: în mod obișnuit, panourile solare ale unei locuințe satisfac între 25 și 35 % din nevoile de energie ale acesteia; prin soluția menționată, ele acoperă adesea peste 70 %. Având în vedere prețurile actuale, amortizarea investiției se face în circa 8 ani, bateriile fiind garantate 20 ani.

| 4.7. | Acesta reprezintă și un stimulent pentru tipul familial de producție-consum, pe care CESE l-a promovat în mai multe dintre avizele sale (conceptul de „prosumatori”, prosumers în limba engleză). |
| --- | --- |

4.7.

Acesta reprezintă și un stimulent pentru tipul familial de producție-consum, pe care CESE l-a promovat în mai multe dintre avizele sale (conceptul de „prosumatori”, prosumers în limba engleză).

| 4.8. | Deși există deja diverse soluții, se pare totuși că posibilitatea de a dispune de echipamente suplimentare rămân limitată. În plus, există obstacole importante care frânează încă conceperea de tehnologii mai flexibile, cum ar fi bateriile litiu-ion sau power-to-gas (gaz din energie). Principalul dezavantaj îl constituie costul și competitivitatea economică a acestor soluții – care sunt încă foarte departe de condițiile pieței –, dar și dimensiunile încă mari ale bateriilor. În analiza sa prospectivă din 2011, intitulată Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, ADEME (Agence française de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie – Agenția franceză pentru mediu și de gestionarea energiei) nu preconizează o dezvoltare la scară industrială a sistemelor staționare de stocare a energiei decât în orizontul anului 2030. La rândul său, societatea de consultanță McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) consideră că, deși prețul de stocare a energiei ar urma să scadă în următorii ani, amploarea și rapiditatea acestei scăderi rămân încă sub semnul întrebării. Potrivit societății respective, costul bateriilor litiu-ion ar putea scădea de la 600 USD/kWh la 200 USD/kWh în 2020 și la 160 USD/kWh în 2025. |
| --- | --- |

4.8.

Deși există deja diverse soluții, se pare totuși că posibilitatea de a dispune de echipamente suplimentare rămân limitată. În plus, există obstacole importante care frânează încă conceperea de tehnologii mai flexibile, cum ar fi bateriile litiu-ion sau power-to-gas (gaz din energie). Principalul dezavantaj îl constituie costul și competitivitatea economică a acestor soluții – care sunt încă foarte departe de condițiile pieței –, dar și dimensiunile încă mari ale bateriilor. În analiza sa prospectivă din 2011, intitulată Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, ADEME (Agence française de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie – Agenția franceză pentru mediu și de gestionarea energiei) nu preconizează o dezvoltare la scară industrială a sistemelor staționare de stocare a energiei decât în orizontul anului 2030. La rândul său, societatea de consultanță McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012) consideră că, deși prețul de stocare a energiei ar urma să scadă în următorii ani, amploarea și rapiditatea acestei scăderi rămân încă sub semnul întrebării. Potrivit societății respective, costul bateriilor litiu-ion ar putea scădea de la 600 USD/kWh la 200 USD/kWh în 2020 și la 160 USD/kWh în 2025.

5.   Provocări esențiale

| 5.1. | CESE reamintește că necesitatea de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și evoluția generală către o penurie crescândă de combustibili fosili (în ciuda descoperirii de noi surse în ultimii ani) determină o creștere a ponderii energiei din surse regenerabile, după cum a susținut CESE în câteva avize (TEN/564 și TEN/508). Astfel, CESE a subliniat, în contextul dezvoltării energiei din surse regenerabile, importanța anumitor elemente suplimentare în cadrul sistemului energetic, și anume a unor rețele de transport, a unor instalații de stocare și a unor capacități de rezervă extinse. Dezvoltarea unor mari capacități de producție a energiei din surse regenerabile reprezintă o provocare strategică, întrucât, pe de o parte, va permite reducerea importurilor (ceea ce prezintă un avantaj economic și etic) și, pe de altă parte, va necesita instalații de stocare (care să permită nu doar stocarea de pe o zi pe alta, ci și de la un anotimp la altul) care vor trebui de altfel construite pe scară largă. |
| --- | --- |

5.1.

CESE reamintește că necesitatea de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și evoluția generală către o penurie crescândă de combustibili fosili (în ciuda descoperirii de noi surse în ultimii ani) determină o creștere a ponderii energiei din surse regenerabile, după cum a susținut CESE în câteva avize (TEN/564 și TEN/508). Astfel, CESE a subliniat, în contextul dezvoltării energiei din surse regenerabile, importanța anumitor elemente suplimentare în cadrul sistemului energetic, și anume a unor rețele de transport, a unor instalații de stocare și a unor capacități de rezervă extinse. Dezvoltarea unor mari capacități de producție a energiei din surse regenerabile reprezintă o provocare strategică, întrucât, pe de o parte, va permite reducerea importurilor (ceea ce prezintă un avantaj economic și etic) și, pe de altă parte, va necesita instalații de stocare (care să permită nu doar stocarea de pe o zi pe alta, ci și de la un anotimp la altul) care vor trebui de altfel construite pe scară largă.

| 5.2. | CESE recunoaște că stocarea reprezintă cea mai importantă provocare pentru o tranziție energetică în care energia din surse regenerabile intermitente ocupă un loc însemnat. Comitetul reamintește necesitatea de a crea capacități de stocare și de a le mări pe cele existente. El subliniază că stocarea energiei este un factor capital în atingerea obiectivelor energetice majore ale Uniunii Europene, pe care CESE o sprijină, în special în ceea ce privește:






  — | consolidarea securității energetice pentru cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

5.2.

CESE recunoaște că stocarea reprezintă cea mai importantă provocare pentru o tranziție energetică în care energia din surse regenerabile intermitente ocupă un loc însemnat. Comitetul reamintește necesitatea de a crea capacități de stocare și de a le mări pe cele existente. El subliniază că stocarea energiei este un factor capital în atingerea obiectivelor energetice majore ale Uniunii Europene, pe care CESE o sprijină, în special în ceea ce privește:

—

consolidarea securității energetice pentru cetățeni și întreprinderi;

| — | utilizarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile (compensând fluctuațiile fără a recurge la combustibili fosili); |
| --- | --- |

—

utilizarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile (compensând fluctuațiile fără a recurge la combustibili fosili);

| — | optimizarea costurilor prin scăderea prețurilor la energie. |
| --- | --- |

—

optimizarea costurilor prin scăderea prețurilor la energie.

| 5.3. | CESE admite că stocarea energiei poate avea un cost important nu numai din punct de vedere financiar, ci și sanitar și de mediu. Este cazul anumitor proiecte de stocare subterană a gazelor, care contravin principiului de conservare a resurselor de apă. Prin urmare, CESE pledează pentru îmbunătățirea tuturor tehnologiilor. Într-adevăr, Comitetul consideră că stocarea în cantități mari ar putea juca un rol major în fructificarea complementarității surselor regenerabile. Astfel, variațiile pe termen scurt, mediu și lung în producția de energie fotovoltaică ar putea fi compensate grație energiei eoliene. Comitetul subliniază că acest lucru va conduce la crearea unei rețele de interconexiuni între diversele surse de electricitate, care se va baza pe rețelele inteligente (smart grids). Acestea din urmă utilizează tehnologii informatice care optimizează producția, distribuția și consumul de energie. CESE consideră că aceste tehnologii trebuie dezvoltate, deoarece contribuie la orientarea cererii de energie, fiind în același timp de părere că este important să se plece de la studii de impact pe această temă, cu respectarea libertății de alegere a fiecărui consumator. Și mai util ar fi să se efectueze o evaluare generală a tuturor instrumentelor, cum ar fi mandatul de standardizare M/441 și profilul de protecție al Biroului federal german pentru securitatea informațiilor (BSI), care permit transmiterea și diseminarea datelor în deplină siguranță, integrarea casei inteligente (Smart Home) etc., pentru a găsi aplicații concrete pentru nevoile viitoare ale orașelor inteligente, cum ar fi programarea pe baza previziunilor meteorologice. |
| --- | --- |

5.3.

CESE admite că stocarea energiei poate avea un cost important nu numai din punct de vedere financiar, ci și sanitar și de mediu. Este cazul anumitor proiecte de stocare subterană a gazelor, care contravin principiului de conservare a resurselor de apă. Prin urmare, CESE pledează pentru îmbunătățirea tuturor tehnologiilor. Într-adevăr, Comitetul consideră că stocarea în cantități mari ar putea juca un rol major în fructificarea complementarității surselor regenerabile. Astfel, variațiile pe termen scurt, mediu și lung în producția de energie fotovoltaică ar putea fi compensate grație energiei eoliene. Comitetul subliniază că acest lucru va conduce la crearea unei rețele de interconexiuni între diversele surse de electricitate, care se va baza pe rețelele inteligente (smart grids). Acestea din urmă utilizează tehnologii informatice care optimizează producția, distribuția și consumul de energie. CESE consideră că aceste tehnologii trebuie dezvoltate, deoarece contribuie la orientarea cererii de energie, fiind în același timp de părere că este important să se plece de la studii de impact pe această temă, cu respectarea libertății de alegere a fiecărui consumator. Și mai util ar fi să se efectueze o evaluare generală a tuturor instrumentelor, cum ar fi mandatul de standardizare M/441 și profilul de protecție al Biroului federal german pentru securitatea informațiilor (BSI), care permit transmiterea și diseminarea datelor în deplină siguranță, integrarea casei inteligente (Smart Home) etc., pentru a găsi aplicații concrete pentru nevoile viitoare ale orașelor inteligente, cum ar fi programarea pe baza previziunilor meteorologice.

| 5.4. | CESE subliniază importanța unui cadru european de reglementare privind stocarea energiei, care să permită aprecierea la justa valoare a ecologizării rețelelor de energie electrică și gaze. |
| --- | --- |

5.4.

CESE subliniază importanța unui cadru european de reglementare privind stocarea energiei, care să permită aprecierea la justa valoare a ecologizării rețelelor de energie electrică și gaze.

| 5.5. | În plus, CESE subliniază că piața stocării de energie electrică pentru rețelele electrice cunoaște o creștere puternică, având un potențial semnificativ de generare de activități economice și de locuri de muncă, care ar urma să compenseze reducerea numărului acestora în alte domenii de pe piața energiei. Eventualele investiții din partea operatorilor de rețea și a producătorilor de energie sunt justificate de necesitatea de a integra proporția din ce în ce mai mare a surselor de energie intermitente. În Europa, construcția centralelor de acumulare prin pompare, renovarea celor existente și conversia barajelor hidroelectrice în centrale de acest tip joacă un rol fundamental în dezvoltarea pieței. Prin urmare, este oportun să se reducă de urgență obstacolele care reduc eficiența centralelor de acumulare prin pompare. Pentru a beneficia de avantajele economice și de mediu al acestei tehnologii, ar trebui să se ia măsurile necesare pentru ca astfel de centrale să poată fi construite și exploatate. |
| --- | --- |

5.5.

În plus, CESE subliniază că piața stocării de energie electrică pentru rețelele electrice cunoaște o creștere puternică, având un potențial semnificativ de generare de activități economice și de locuri de muncă, care ar urma să compenseze reducerea numărului acestora în alte domenii de pe piața energiei. Eventualele investiții din partea operatorilor de rețea și a producătorilor de energie sunt justificate de necesitatea de a integra proporția din ce în ce mai mare a surselor de energie intermitente. În Europa, construcția centralelor de acumulare prin pompare, renovarea celor existente și conversia barajelor hidroelectrice în centrale de acest tip joacă un rol fundamental în dezvoltarea pieței. Prin urmare, este oportun să se reducă de urgență obstacolele care reduc eficiența centralelor de acumulare prin pompare. Pentru a beneficia de avantajele economice și de mediu al acestei tehnologii, ar trebui să se ia măsurile necesare pentru ca astfel de centrale să poată fi construite și exploatate.

6.   Intensificarea activităților de cercetare și dezvoltare

| 6.1. | CESE remarcă faptul că, până în prezent, UE și-a concentrat cheltuielile mai degrabă pe implementarea tehnologiilor decât pe cercetare și dezvoltare (raportul intitulat „Énergie, l’Europe en réseaux”, Michel Derdevet, 23 februarie 2015). Cheltuielile publice în acest domeniu sunt stabilite în Europa (în toate sectoarele) la un nivel similar în termeni reali cu cel din anii ’80 (în vreme ce în SUA și în Japonia acestea au crescut), deși energia din surse regenerabile este în plină expansiune. Planul SET (Planul strategic european privind tehnologiile energetice), pus în aplicare în 2007, nu a reușit să atragă o finanțare corespunzătoare. Numeroasele presiuni resimțite de sistemul energetic european, care vizează atât integrarea energiilor regenerabile, cât și asigurarea securității aprovizionării și a competitivității economice a Europei, impun o relansare a cooperării europene, atât de necesară în domeniul cercetării și dezvoltării în sectorul energiei. Stocarea este o componentă majoră a principalelor proiecte de rețele inteligente care au fost lansate în 2012 și 2013 și constituie un subiect important al cercetării și dezvoltării, în perspectiva abordării problematicilor rețelelor energetice ale viitorului. |
| --- | --- |

6.1.

CESE remarcă faptul că, până în prezent, UE și-a concentrat cheltuielile mai degrabă pe implementarea tehnologiilor decât pe cercetare și dezvoltare (raportul intitulat „Énergie, l’Europe en réseaux”, Michel Derdevet, 23 februarie 2015). Cheltuielile publice în acest domeniu sunt stabilite în Europa (în toate sectoarele) la un nivel similar în termeni reali cu cel din anii ’80 (în vreme ce în SUA și în Japonia acestea au crescut), deși energia din surse regenerabile este în plină expansiune. Planul SET (Planul strategic european privind tehnologiile energetice), pus în aplicare în 2007, nu a reușit să atragă o finanțare corespunzătoare. Numeroasele presiuni resimțite de sistemul energetic european, care vizează atât integrarea energiilor regenerabile, cât și asigurarea securității aprovizionării și a competitivității economice a Europei, impun o relansare a cooperării europene, atât de necesară în domeniul cercetării și dezvoltării în sectorul energiei. Stocarea este o componentă majoră a principalelor proiecte de rețele inteligente care au fost lansate în 2012 și 2013 și constituie un subiect important al cercetării și dezvoltării, în perspectiva abordării problematicilor rețelelor energetice ale viitorului.

| 6.2. | Tehnologiile de stocare a energiei se află în stadii diferite de maturitate tehnologică și industrială. CESE pledează pentru intensificarea activităților de cercetare și dezvoltare, precum și pentru o sinergie mai bună la nivel european, în special deoarece majoritatea proiectelor de cercetare și dezvoltare din Europa și din lume abordează provocări și oportunități similare. În mai multe avize, CESE a deplâns faptul că eforturile în materie de cercetare nu sunt pe măsura provocărilor și a solicitat intensificarea acestora la nivel european. De asemenea, statele membre trebuie încurajate să contribuie proporțional la acest efort. Uniunea trebuie neapărat să își sporească coordonarea și investițiile, având în vedere rolul crucial al cercetării și dezvoltării în eliminarea ultimelor obstacole tehnice și în reducerea cu succes, prin intermediul industrializării soluțiilor de stocare, a costurilor de investiție, încă prea ridicate; acest lucru va permite mai buna integrare a energiilor regenerabile, scăderea costurilor tranziției energetice, reducerea impactului anumitor tipuri de energie asupra sănătății, dezvoltarea formării și ocuparea forței de muncă în acest sector, garantarea securității sistemului energetic, dezvoltarea de filiere inovatoare și competitive pe plan internațional, precum și asigurarea competitivității economiei europene. |
| --- | --- |

6.2.

Tehnologiile de stocare a energiei se află în stadii diferite de maturitate tehnologică și industrială. CESE pledează pentru intensificarea activităților de cercetare și dezvoltare, precum și pentru o sinergie mai bună la nivel european, în special deoarece majoritatea proiectelor de cercetare și dezvoltare din Europa și din lume abordează provocări și oportunități similare. În mai multe avize, CESE a deplâns faptul că eforturile în materie de cercetare nu sunt pe măsura provocărilor și a solicitat intensificarea acestora la nivel european. De asemenea, statele membre trebuie încurajate să contribuie proporțional la acest efort. Uniunea trebuie neapărat să își sporească coordonarea și investițiile, având în vedere rolul crucial al cercetării și dezvoltării în eliminarea ultimelor obstacole tehnice și în reducerea cu succes, prin intermediul industrializării soluțiilor de stocare, a costurilor de investiție, încă prea ridicate; acest lucru va permite mai buna integrare a energiilor regenerabile, scăderea costurilor tranziției energetice, reducerea impactului anumitor tipuri de energie asupra sănătății, dezvoltarea formării și ocuparea forței de muncă în acest sector, garantarea securității sistemului energetic, dezvoltarea de filiere inovatoare și competitive pe plan internațional, precum și asigurarea competitivității economiei europene.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/24

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Orașele inteligente, ca forță motrice a elaborării unei noi politici industriale europene”

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/05)

| Raportor: | doamna Daniela RONDINELLI |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Daniela RONDINELLI

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Orașele inteligente, ca forță motrice a elaborării unei noi politici industriale europene”.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 149 de voturi pentru și două abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În contextul unei urbanizări tot mai accentuate, UE și statele membre consideră că orașele sunt „laboratoare pentru o Europă mai dinamică și mai digitală”, în care se pot experimenta măsuri menite să genereze creștere însoțită de ocuparea forței de muncă și dezvoltare socială. |
| --- | --- |

1.1.

În contextul unei urbanizări tot mai accentuate, UE și statele membre consideră că orașele sunt „laboratoare pentru o Europă mai dinamică și mai digitală”, în care se pot experimenta măsuri menite să genereze creștere însoțită de ocuparea forței de muncă și dezvoltare socială.

| 1.2. | Durabilitatea orașelor va fi fructul unei simbioze inteligente între tehnologii mai mature și inovatoare, platforme integrate (la nivel european, național și municipal), infrastructuri moderne, eficiență energetică, reproiectarea unor servicii mai eficace pornind de la exigențele cetățenilor și utilizatorilor, integrarea rețelei electrice inteligente, a internetului și a sistemelor de senzori. |
| --- | --- |

1.2.

Durabilitatea orașelor va fi fructul unei simbioze inteligente între tehnologii mai mature și inovatoare, platforme integrate (la nivel european, național și municipal), infrastructuri moderne, eficiență energetică, reproiectarea unor servicii mai eficace pornind de la exigențele cetățenilor și utilizatorilor, integrarea rețelei electrice inteligente, a internetului și a sistemelor de senzori.

| 1.3. | Aceste orașe – laboratoare ale inovării avansate, implementate pe scară largă – ar contribui la „renașterea” industrială și socioeconomică a UE, declanșând o adevărată revoluție industrială, financiară și socială. |
| --- | --- |

1.3.

Aceste orașe – laboratoare ale inovării avansate, implementate pe scară largă – ar contribui la „renașterea” industrială și socioeconomică a UE, declanșând o adevărată revoluție industrială, financiară și socială.

| 1.4. | În acest sens, CESE consideră că orașele inteligente (smart cities) pot deveni vectori ai dezvoltării unei noi politici industriale europene, capabile să influențeze dezvoltarea anumitor sectoare de producție, extinzând pe scară largă avantajele oferite de economia digitală. Cu ocazia intervenției sale în cadrul sesiunii plenare a CESE din 22 aprilie 2015, vicepreședintele Comisiei Europene, Maroš ŠEFČOVIČ, a declarat, printre altele, că orașele inteligente reprezintă o prioritate de dezvoltare pentru UE și a subliniat entuziasmul cu care privesc primarii orașelor investițiile în aceste comunități ale viitorului. |
| --- | --- |

1.4.

În acest sens, CESE consideră că orașele inteligente (smart cities) pot deveni vectori ai dezvoltării unei noi politici industriale europene, capabile să influențeze dezvoltarea anumitor sectoare de producție, extinzând pe scară largă avantajele oferite de economia digitală. Cu ocazia intervenției sale în cadrul sesiunii plenare a CESE din 22 aprilie 2015, vicepreședintele Comisiei Europene, Maroš ŠEFČOVIČ, a declarat, printre altele, că orașele inteligente reprezintă o prioritate de dezvoltare pentru UE și a subliniat entuziasmul cu care privesc primarii orașelor investițiile în aceste comunități ale viitorului.

| 1.5. | Pentru a se ajunge la aceste rezultate, este esențială convergența către un model de dezvoltare mai avansat și mai eficace decât cele aplicate până în prezent, caracterizate printr-o acțiune extrem de fragmentată. În acest scop, CESE propune celorlalte instituții europene și guvernelor naționale să îmbine conceptul de „inteligență” (smartness) cu un model durabil și integrat de dezvoltare, care să se poată aplica unui oraș, unei insule, unui teritoriu, unei zone industriale, și care să se bazeze pe coerența și integrarea simultană a celor șase „piloni generici”:






  — | tehnologii și instrumente pentru îmbunătățirea eficienței energetice și integrarea surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Pentru a se ajunge la aceste rezultate, este esențială convergența către un model de dezvoltare mai avansat și mai eficace decât cele aplicate până în prezent, caracterizate printr-o acțiune extrem de fragmentată. În acest scop, CESE propune celorlalte instituții europene și guvernelor naționale să îmbine conceptul de „inteligență” (smartness) cu un model durabil și integrat de dezvoltare, care să se poată aplica unui oraș, unei insule, unui teritoriu, unei zone industriale, și care să se bazeze pe coerența și integrarea simultană a celor șase „piloni generici”:

—

tehnologii și instrumente pentru îmbunătățirea eficienței energetice și integrarea surselor de energie regenerabile;

| — | extinderea unor platforme tehnologice și de conectivitate pentru crearea de noi sisteme de servicii digitale; |
| --- | --- |

—

extinderea unor platforme tehnologice și de conectivitate pentru crearea de noi sisteme de servicii digitale;

| — | noi servicii digitale care să îmbunătățească calitatea vieții și muncii cetățenilor și întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

noi servicii digitale care să îmbunătățească calitatea vieții și muncii cetățenilor și întreprinderilor;

| — | adaptarea infrastructurilor și reproiectarea urbană; |
| --- | --- |

—

adaptarea infrastructurilor și reproiectarea urbană;

| — | educația și formarea cetățenilor, întreprinderilor și sectorului public în ceea ce privește competențele digitale; |
| --- | --- |

—

educația și formarea cetățenilor, întreprinderilor și sectorului public în ceea ce privește competențele digitale;

| — | un model de durabilitate economică și financiară pentru investiții. |
| --- | --- |

—

un model de durabilitate economică și financiară pentru investiții.

| 1.6. | Prezența simultană a acestor șase piloni ar trebui considerată o componentă indispensabilă „standard” a unui proiect strategic de oraș inteligent. De asemenea, este absolut necesar ca aplicarea unui astfel de model să aibă loc în contextul unei politici care să asigure cele mai înalte standarde de securitate a rețelelor, a sistemelor informatice, a aplicațiilor și a dispozitivelor care stau la baza ecosistemelor de servicii digitale. |
| --- | --- |

1.6.

Prezența simultană a acestor șase piloni ar trebui considerată o componentă indispensabilă „standard” a unui proiect strategic de oraș inteligent. De asemenea, este absolut necesar ca aplicarea unui astfel de model să aibă loc în contextul unei politici care să asigure cele mai înalte standarde de securitate a rețelelor, a sistemelor informatice, a aplicațiilor și a dispozitivelor care stau la baza ecosistemelor de servicii digitale.

| 1.7. | Pentru ca această propunere să fie transpusă în acțiuni concrete, CESE consideră că este esențial ca, pe lângă implicarea indispensabilă a societății civile, UE și statele sale membre să își coordoneze măsurile de politică, însoțindu-le de resursele financiare publice corespunzătoare și asigurându-le deschiderea structurală către parteneriatul public-privat. |
| --- | --- |

1.7.

Pentru ca această propunere să fie transpusă în acțiuni concrete, CESE consideră că este esențial ca, pe lângă implicarea indispensabilă a societății civile, UE și statele sale membre să își coordoneze măsurile de politică, însoțindu-le de resursele financiare publice corespunzătoare și asigurându-le deschiderea structurală către parteneriatul public-privat.

| 1.8. | În special, pentru introducerea unor inovații pe deplin durabile, care să contribuie la îmbunătățirea calității vieții și a bunăstării cetățenilor, CESE consideră că trebuie sprijinite investițiile în orașe inteligente prin valorificarea sinergiei dintre fondurile publice existente, europene, naționale și regionale și prin exploatarea posibilităților oferite de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS). |
| --- | --- |

1.8.

În special, pentru introducerea unor inovații pe deplin durabile, care să contribuie la îmbunătățirea calității vieții și a bunăstării cetățenilor, CESE consideră că trebuie sprijinite investițiile în orașe inteligente prin valorificarea sinergiei dintre fondurile publice existente, europene, naționale și regionale și prin exploatarea posibilităților oferite de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS).

| 1.9. | Pentru transpunerea în realitate a acestor procese, CESE recomandă ca:






  — | Comisia Europeană să instituie un Centru unic de acces european specializat pentru orașe inteligente, la care să participe direcțiile generale de resort, statele membre, CESE și Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Pentru transpunerea în realitate a acestor procese, CESE recomandă ca:

—

Comisia Europeană să instituie un Centru unic de acces european specializat pentru orașe inteligente, la care să participe direcțiile generale de resort, statele membre, CESE și Comitetul Regiunilor;

| — | în fiecare stat membru să se constituie, prin urmare, ghișee unice de acces tehnico-financiar pentru orașele inteligente, care să fie conectate structural cu Centrul unic de acces european specializat în ceea ce privește politicile și resursele pentru orașe inteligente. Aceste ghișee ar trebui să fie deschise dialogului cu părțile interesate publice și private de la nivel local, pentru promovarea unor acțiuni de susținere, atât la nivel național, cât și la nivelul diverselor orașe, de către grupuri consultative compuse din organizații ale societății civile și parteneri sociali; |
| --- | --- |

—

în fiecare stat membru să se constituie, prin urmare, ghișee unice de acces tehnico-financiar pentru orașele inteligente, care să fie conectate structural cu Centrul unic de acces european specializat în ceea ce privește politicile și resursele pentru orașe inteligente. Aceste ghișee ar trebui să fie deschise dialogului cu părțile interesate publice și private de la nivel local, pentru promovarea unor acțiuni de susținere, atât la nivel național, cât și la nivelul diverselor orașe, de către grupuri consultative compuse din organizații ale societății civile și parteneri sociali;

| — | Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH) din cadrul FEIS, aflată în curs de constituire, să pună în funcțiune o secțiune specială, dedicată orașelor inteligente; |
| --- | --- |

—

Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH) din cadrul FEIS, aflată în curs de constituire, să pună în funcțiune o secțiune specială, dedicată orașelor inteligente;

| — | Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente (European Innovation Partnership for Smart Cities and Communities) să fie extins, astfel încât să participe și societatea civilă și CESE. |
| --- | --- |

—

Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente (European Innovation Partnership for Smart Cities and Communities) să fie extins, astfel încât să participe și societatea civilă și CESE.

| 1.10. | Pe baza acestor noi instrumente, CESE consideră că se cuvine promovată o Platformă europeană a proiectelor pe baza caracteristicilor impuse de FEIS, care să favorizeze apariția și integrarea proiectelor de orașe inteligente între statele membre și care să sprijine capacitatea de finanțare a proiectelor prin combinarea resurselor publice disponibile cu resursele private accesibile și cu formele de garanție care pot fi activate prin FEIS. |
| --- | --- |

1.10.

Pe baza acestor noi instrumente, CESE consideră că se cuvine promovată o Platformă europeană a proiectelor pe baza caracteristicilor impuse de FEIS, care să favorizeze apariția și integrarea proiectelor de orașe inteligente între statele membre și care să sprijine capacitatea de finanțare a proiectelor prin combinarea resurselor publice disponibile cu resursele private accesibile și cu formele de garanție care pot fi activate prin FEIS.

| 1.11. | CESE consideră că este esențial să se promoveze o piață comună pentru orașele inteligente, inclusiv prin intermediul unui cadru de reglementare armonizat, care să prevadă:






  — | o revizuire la nivel european a instrumentelor de parteneriat public-privat, pentru a le face mai atractive pentru întreprinderi și pentru a le extinde sfera de acțiune și la servicii, element-pivot al economiei digitale; |
| --- | --- | --- |

1.11.

CESE consideră că este esențial să se promoveze o piață comună pentru orașele inteligente, inclusiv prin intermediul unui cadru de reglementare armonizat, care să prevadă:

—

o revizuire la nivel european a instrumentelor de parteneriat public-privat, pentru a le face mai atractive pentru întreprinderi și pentru a le extinde sfera de acțiune și la servicii, element-pivot al economiei digitale;

| — | instrumente pentru achiziții inovatoare și pentru achiziții înainte de comercializare (pre-commercial procurement); |
| --- | --- |

—

instrumente pentru achiziții inovatoare și pentru achiziții înainte de comercializare (pre-commercial procurement);

| — | mecanisme armonizate, care să permită administrațiilor urbane să beneficieze în condiții de transparență de resursele economice obținute din economiile de costuri și din noile servicii generate de platformele ce vor fi promovate în orașele inteligente și care să încurajeze reinvestirea în alte proiecte inovatoare. |
| --- | --- |

—

mecanisme armonizate, care să permită administrațiilor urbane să beneficieze în condiții de transparență de resursele economice obținute din economiile de costuri și din noile servicii generate de platformele ce vor fi promovate în orașele inteligente și care să încurajeze reinvestirea în alte proiecte inovatoare.

| 1.12. | În opinia CESE, implicarea și participarea organizațiilor societății civile și concertarea partenerilor sociali sunt esențiale nu numai pentru identificarea planurilor strategice și de proiect aferente punerii în aplicare a modelului durabil și integrat de dezvoltare a orașelor inteligente, ci și pentru a garanta faptul că aceste planuri se traduc în beneficii economice și sociale pentru cetățeni și în condiții mai bune de viață și de muncă. |
| --- | --- |

1.12.

În opinia CESE, implicarea și participarea organizațiilor societății civile și concertarea partenerilor sociali sunt esențiale nu numai pentru identificarea planurilor strategice și de proiect aferente punerii în aplicare a modelului durabil și integrat de dezvoltare a orașelor inteligente, ci și pentru a garanta faptul că aceste planuri se traduc în beneficii economice și sociale pentru cetățeni și în condiții mai bune de viață și de muncă.

2.   Context

| 2.1. | Urbanizarea crescândă la nivel mondial (în contextul Obiectivului de dezvoltare al mileniului nr. 11, Organizația Națiunilor Unite pune în aplicare proiectul „Uniunea orașelor inteligente” – United Smart Cities, pentru ca toate orașele din lume să devină durabile, favorabile incluziunii, reziliente la dezastre și sigure) și european (1) este corelată tot mai strâns cu înmulțirea orașelor inteligente (Uniunea Europeană – Politica regională. „Orașele de mâine” – Cities of tomorrow, octombrie 2011), deoarece majoritatea cetățenilor (72 % din populația UE, adică 359 de milioane, urmând ca până în 2020 acest procent să se ridice la 80 %, conform datelor CE) și a activităților de producție își vor concentra aici interesele economice, personale și sociale. Pe de altă parte, într-un cadru european caracterizat inclusiv prin prezența unui număr mare de centre urbane mai mici și printr-o industrie care, de-a lungul timpului, s-a bazat pe valorificarea lanțurilor și rețelelor de întreprinderi, tranziția către acest nou model trebuie prevăzută și facilitată inclusiv în teritorii mai vaste și în zonele industriale. |
| --- | --- |

2.1.

Urbanizarea crescândă la nivel mondial (în contextul Obiectivului de dezvoltare al mileniului nr. 11, Organizația Națiunilor Unite pune în aplicare proiectul „Uniunea orașelor inteligente” – United Smart Cities, pentru ca toate orașele din lume să devină durabile, favorabile incluziunii, reziliente la dezastre și sigure) și european (1) este corelată tot mai strâns cu înmulțirea orașelor inteligente (Uniunea Europeană – Politica regională. „Orașele de mâine” – Cities of tomorrow, octombrie 2011), deoarece majoritatea cetățenilor (72 % din populația UE, adică 359 de milioane, urmând ca până în 2020 acest procent să se ridice la 80 %, conform datelor CE) și a activităților de producție își vor concentra aici interesele economice, personale și sociale. Pe de altă parte, într-un cadru european caracterizat inclusiv prin prezența unui număr mare de centre urbane mai mici și printr-o industrie care, de-a lungul timpului, s-a bazat pe valorificarea lanțurilor și rețelelor de întreprinderi, tranziția către acest nou model trebuie prevăzută și facilitată inclusiv în teritorii mai vaste și în zonele industriale.

| 2.2. | Gradul ridicat de sensibilitate a factorilor de decizie de la nivel național și local cu privire la aceste chestiuni este demonstrat de intensificarea acordurilor bilaterale de parteneriat dintre orașele inteligente europene și municipalitățile de pe alte continente, care trebuie încă să mai evolueze către durabilitate. Aceste acorduri au drept obiectiv reproducerea experiențelor pozitive realizate sau valorificarea și împărtășirea bunelor practici. De exemplu, guvernul chinez a identificat 12 orașe care au semnat acorduri de cooperare privind dezvoltarea urbană durabilă (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) cu orașe care sunt considerate ca fiind printre cele mai inteligente din UE. În plus, asistăm la proliferarea unor proiecte și inițiative pe tema evoluției inteligente a orașelor, promovate în mod spontan de guverne și/sau cetățeni [de exemplu, Carta de la Malaga, 7 februarie 2011 (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga)] ori de asociații, de organizații sau de rețele la scară europeană, cum ar fi Eurocities (http://www.eurocities.eu) și Convenția primarilor (http://www.covenantofmayors.eu). |
| --- | --- |

2.2.

Gradul ridicat de sensibilitate a factorilor de decizie de la nivel național și local cu privire la aceste chestiuni este demonstrat de intensificarea acordurilor bilaterale de parteneriat dintre orașele inteligente europene și municipalitățile de pe alte continente, care trebuie încă să mai evolueze către durabilitate. Aceste acorduri au drept obiectiv reproducerea experiențelor pozitive realizate sau valorificarea și împărtășirea bunelor practici. De exemplu, guvernul chinez a identificat 12 orașe care au semnat acorduri de cooperare privind dezvoltarea urbană durabilă (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf) cu orașe care sunt considerate ca fiind printre cele mai inteligente din UE. În plus, asistăm la proliferarea unor proiecte și inițiative pe tema evoluției inteligente a orașelor, promovate în mod spontan de guverne și/sau cetățeni [de exemplu, Carta de la Malaga, 7 februarie 2011 (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga)] ori de asociații, de organizații sau de rețele la scară europeană, cum ar fi Eurocities (http://www.eurocities.eu) și Convenția primarilor (http://www.covenantofmayors.eu).

| 2.3. | Strategia Europa 2020 promovează orașele inteligente în întreaga Europă prin investiții în infrastructurile TIC, pentru dezvoltarea capitalului uman, și în soluții care să profite de avantajele legate de noile tehnologii și de digitalizare pentru realizarea următoarelor obiective: îmbunătățirea durabilității și calității vieții și muncii cetățenilor și întreprinderilor, optimizarea eficienței și accesibilității serviciilor, reducerea sărăciei, a ratei șomajului, a excluziunii sociale, a poluării și a degradării mediului. |
| --- | --- |

2.3.

Strategia Europa 2020 promovează orașele inteligente în întreaga Europă prin investiții în infrastructurile TIC, pentru dezvoltarea capitalului uman, și în soluții care să profite de avantajele legate de noile tehnologii și de digitalizare pentru realizarea următoarelor obiective: îmbunătățirea durabilității și calității vieții și muncii cetățenilor și întreprinderilor, optimizarea eficienței și accesibilității serviciilor, reducerea sărăciei, a ratei șomajului, a excluziunii sociale, a poluării și a degradării mediului.

| 2.4. | Prin „Declarația de la Veneția pentru o Europă digitală” (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014), guvernele naționale au reafirmat obiectivul de a încuraja tranziția către digital a economiilor lor, considerând că astfel se pot pune bazele unui nou model de politică industrială, în cadrul căruia tehnologiile informației și comunicațiilor să aducă o contribuție semnificativă la producția de bunuri și servicii de orice tip, la fel ca și accesul la instrumente financiare și la surse de energie. |
| --- | --- |

2.4.

Prin „Declarația de la Veneția pentru o Europă digitală” (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014), guvernele naționale au reafirmat obiectivul de a încuraja tranziția către digital a economiilor lor, considerând că astfel se pot pune bazele unui nou model de politică industrială, în cadrul căruia tehnologiile informației și comunicațiilor să aducă o contribuție semnificativă la producția de bunuri și servicii de orice tip, la fel ca și accesul la instrumente financiare și la surse de energie.

| 2.5. | În acest context, orașele sunt considerate de către statele membre drept „laboratoare pentru o Europă mai dinamică și mai digitală”, în calitatea lor de posibile motoare ale schimbărilor. Orașele inteligente reprezintă pentru UE spații de experimentare a unor măsuri capabile să genereze creștere însoțită de noi locuri de muncă, deoarece în aceste orașe tehnologiile digitale se pot combina cu infrastructuri inovatoare și cu servicii noi. |
| --- | --- |

2.5.

În acest context, orașele sunt considerate de către statele membre drept „laboratoare pentru o Europă mai dinamică și mai digitală”, în calitatea lor de posibile motoare ale schimbărilor. Orașele inteligente reprezintă pentru UE spații de experimentare a unor măsuri capabile să genereze creștere însoțită de noi locuri de muncă, deoarece în aceste orașe tehnologiile digitale se pot combina cu infrastructuri inovatoare și cu servicii noi.

| 2.6. | Transformarea orașelor pentru a deveni inteligente va avea urmări asupra inovării tehnologice, asupra transporturilor inteligente, asupra creșterii eficienței energetice, asupra vieții cetățenilor, lucrătorilor și întreprinderilor, prin numeroase schimbări legate, de exemplu, de munca la distanță, de e-democrație, de transparența sporită, și va permite o participare mai activă la procesul decizional. |
| --- | --- |

2.6.

Transformarea orașelor pentru a deveni inteligente va avea urmări asupra inovării tehnologice, asupra transporturilor inteligente, asupra creșterii eficienței energetice, asupra vieții cetățenilor, lucrătorilor și întreprinderilor, prin numeroase schimbări legate, de exemplu, de munca la distanță, de e-democrație, de transparența sporită, și va permite o participare mai activă la procesul decizional.

| 2.7. | Cu ocazia conferinței pe care CESE a organizat-o la 10 noiembrie 2014 pe tema „Orașe inteligente – către o redresare economică europeană prin intermediul inovării civice” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), decidenți politici, lideri ai orașelor și reprezentanți ai societății civile au dezbătut modul în care orașele inteligente pot să devină „instrumente de orientare”, în vederea elaborării unei noi politici industriale în Europa, și să susțină creșterea și ocuparea forței de muncă; de asemenea, s-a discutat despre modul în care actorii din societatea civilă pot participa la proiectarea strategiilor și despre care anume instrumente de politică trebuie implementate pentru a favoriza apariția investițiilor în orașele inteligente din întreaga Europă. |
| --- | --- |

2.7.

Cu ocazia conferinței pe care CESE a organizat-o la 10 noiembrie 2014 pe tema „Orașe inteligente – către o redresare economică europeană prin intermediul inovării civice” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation), decidenți politici, lideri ai orașelor și reprezentanți ai societății civile au dezbătut modul în care orașele inteligente pot să devină „instrumente de orientare”, în vederea elaborării unei noi politici industriale în Europa, și să susțină creșterea și ocuparea forței de muncă; de asemenea, s-a discutat despre modul în care actorii din societatea civilă pot participa la proiectarea strategiilor și despre care anume instrumente de politică trebuie implementate pentru a favoriza apariția investițiilor în orașele inteligente din întreaga Europă.

| 2.8. | CESE consideră că, pentru ca orașele inteligente să poată deveni forța motrice a elaborării unei noi politici industriale europene (2), este nevoie de concentrare asupra a trei măsuri: |
| --- | --- |

2.8.

CESE consideră că, pentru ca orașele inteligente să poată deveni forța motrice a elaborării unei noi politici industriale europene (2), este nevoie de concentrare asupra a trei măsuri:

| 2.8.1. | definirea unui model de dezvoltare a orașelor inteligente mai avansat și mai eficace, care să depășească fragmentarea actuală și să promoveze o viziune unitară a proiectelor, mergând cu mult mai departe decât integrarea TIC cu mobilitatea și eficiența energetică. Este nevoie mai ales să se insiste asupra inițiativelor care pot îmbrăca diverse forme la nivel local și a căror premisă să fie aceea de a viza impactul simultan asupra PIB, creșterii, ocupării forței de muncă, productivității (indicatori economici cantitativi), calității vieții și bunăstării fizice și mentale a persoanei (indicatori economici calitativi); |
| --- | --- |

2.8.1.

definirea unui model de dezvoltare a orașelor inteligente mai avansat și mai eficace, care să depășească fragmentarea actuală și să promoveze o viziune unitară a proiectelor, mergând cu mult mai departe decât integrarea TIC cu mobilitatea și eficiența energetică. Este nevoie mai ales să se insiste asupra inițiativelor care pot îmbrăca diverse forme la nivel local și a căror premisă să fie aceea de a viza impactul simultan asupra PIB, creșterii, ocupării forței de muncă, productivității (indicatori economici cantitativi), calității vieții și bunăstării fizice și mentale a persoanei (indicatori economici calitativi);

| 2.8.2. | încurajarea investițiilor în orașe inteligente, într-o logică a parteneriatului public-privat care să valorifice în primul rând numeroasele fonduri europene disponibile și să creeze sinergii între acestea și activitatea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) [propunerea de regulament a CE de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) 1316/2013, COM(2015) 10 final], având drept obiectiv adoptarea la nivel european a unui model de dezvoltare care să se caracterizeze prin capacitatea de a genera simultan beneficii sociale, de mediu, în materie de producție și de ocupare a forței de muncă [CE estimează o creștere cu 2,8 milioane a numărului de locuri de muncă până în 2018 (Start-Up Europe, conferința CESE din 10 noiembrie 2014)], precum și garantarea perspectivei de rambursare a capitalului către coinvestitorii din sectorul privat; |
| --- | --- |

2.8.2.

încurajarea investițiilor în orașe inteligente, într-o logică a parteneriatului public-privat care să valorifice în primul rând numeroasele fonduri europene disponibile și să creeze sinergii între acestea și activitatea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) [propunerea de regulament a CE de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) 1316/2013, COM(2015) 10 final], având drept obiectiv adoptarea la nivel european a unui model de dezvoltare care să se caracterizeze prin capacitatea de a genera simultan beneficii sociale, de mediu, în materie de producție și de ocupare a forței de muncă [CE estimează o creștere cu 2,8 milioane a numărului de locuri de muncă până în 2018 (Start-Up Europe, conferința CESE din 10 noiembrie 2014)], precum și garantarea perspectivei de rambursare a capitalului către coinvestitorii din sectorul privat;

| 2.8.3. | consolidarea prezenței și a rolului societății civile și partenerilor sociali în procesul de proiectare strategică, de realizare și de monitorizare ulterioară a orașelor inteligente este esențială pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale cetățenilor și ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.8.3.

consolidarea prezenței și a rolului societății civile și partenerilor sociali în procesul de proiectare strategică, de realizare și de monitorizare ulterioară a orașelor inteligente este esențială pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale cetățenilor și ale întreprinderilor.

3.   Un model durabil și integrat de dezvoltare a orașelor inteligente în contextul economiei digitale

| 3.1. | Studiul Parlamentului European (3) evidențiază modul în care strategiile sau inițiativele actuale urmăresc să facă orașele mai inteligente cel puțin într-unul dintre următoarele domenii: guvernanța participării cetățenilor, raportul cu cetățenii, condițiile de viață, mobilitatea, economia, mediul înconjurător. De aici rezultă că este posibil să se imagineze un proiect de oraș inteligent, fie și în prezența uneia singure dintre aceste caracteristici. În continuare, studiul identifică trei tipuri de componente esențiale ale unui oraș inteligent: tehnologică, umană și instituțională. |
| --- | --- |

3.1.

Studiul Parlamentului European (3) evidențiază modul în care strategiile sau inițiativele actuale urmăresc să facă orașele mai inteligente cel puțin într-unul dintre următoarele domenii: guvernanța participării cetățenilor, raportul cu cetățenii, condițiile de viață, mobilitatea, economia, mediul înconjurător. De aici rezultă că este posibil să se imagineze un proiect de oraș inteligent, fie și în prezența uneia singure dintre aceste caracteristici. În continuare, studiul identifică trei tipuri de componente esențiale ale unui oraș inteligent: tehnologică, umană și instituțională.

| 3.2. | În opinia CESE, este esențial să fie pus în aplicare un nou model durabil, de producție și favorabil incluziunii al orașului inteligent, care să nu mai fie perceput doar ca proiect de „tehnologie a informației”, de „îmbunătățire a mediului” sau de „creștere a eficienței energetice”, ci ca parte componentă a unei noi politici industriale europene, în care creșterea care generează ocuparea forței de muncă și dezvoltare socială reprezintă răsplata transformării economiilor noastre în direcția digitalizării. |
| --- | --- |

3.2.

În opinia CESE, este esențial să fie pus în aplicare un nou model durabil, de producție și favorabil incluziunii al orașului inteligent, care să nu mai fie perceput doar ca proiect de „tehnologie a informației”, de „îmbunătățire a mediului” sau de „creștere a eficienței energetice”, ci ca parte componentă a unei noi politici industriale europene, în care creșterea care generează ocuparea forței de muncă și dezvoltare socială reprezintă răsplata transformării economiilor noastre în direcția digitalizării.

| 3.3. | Realizarea acestui model este legată nu numai de o viziune mai integrată a proiectelor în orașe inteligente, ci și de:






  — | strategii mai puțin fragmentate la nivelul statelor membre și al Comisiei; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Realizarea acestui model este legată nu numai de o viziune mai integrată a proiectelor în orașe inteligente, ci și de:

—

strategii mai puțin fragmentate la nivelul statelor membre și al Comisiei;

| — | creșterea nivelului de standardizare și de integrare a programelor operaționale, a elementelor constitutive și a instrumentelor financiare europene și naționale dedicate dezvoltării orașelor inteligente; |
| --- | --- |

—

creșterea nivelului de standardizare și de integrare a programelor operaționale, a elementelor constitutive și a instrumentelor financiare europene și naționale dedicate dezvoltării orașelor inteligente;

| — | găsirea unor soluții financiare în măsură să înlesnească construirea unei „pârghii financiare” pentru resursele private, inclusiv prin utilizarea resurselor publice în vederea atenuării riscurilor; |
| --- | --- |

—

găsirea unor soluții financiare în măsură să înlesnească construirea unei „pârghii financiare” pentru resursele private, inclusiv prin utilizarea resurselor publice în vederea atenuării riscurilor;

| — | afirmarea unei politici de achiziții publice strategice care să genereze clase de produse și servicii în măsură să îmbunătățească eficacitatea percepută de cetățeni, de administrația publică și de întreprinderi și să sporească competitivitatea specifică a unui teritoriu și/sau a unei rețele și/sau a unui sector de afaceri. |
| --- | --- |

—

afirmarea unei politici de achiziții publice strategice care să genereze clase de produse și servicii în măsură să îmbunătățească eficacitatea percepută de cetățeni, de administrația publică și de întreprinderi și să sporească competitivitatea specifică a unui teritoriu și/sau a unei rețele și/sau a unui sector de afaceri.

| 3.4. | Prin urmare, conștient fiind de faptul că o strategie inteligentă poate fi aplicată la un oraș, o insulă, un teritoriu sau zonă industrială, CESE propune instituțiilor europene și guvernelor naționale să identifice un model de dezvoltare a orașelor inteligente, în cadrul unor programe care să se caracterizeze prin coexistența și integrarea simultană a șase piloni generici [în Italia, un astfel de model, creat în urma propunerii elaborate de Asociația Amerigo (International Cultural Exchange Programs Alumni) și de Enam (European Network of American Alumni Associations), reprezintă sursa de inspirație a activității de elaborare a unei strategii pentru orașe inteligente, de către Ministerul Dezvoltării Economice, în contextul așa-numitului Plan Juncker]:






  — | prezența unor tehnologii și instrumente pentru îmbunătățirea eficienței energetice și integrarea surselor de energie regenerabile, precum, de exemplu, rețelele electrice inteligente (smart grids), capabile: să sprijine și să promoveze planuri de economisire a energiei, prin integrarea în cadrul lor a unor soluții și dispozitive ad-hoc; să faciliteze utilizarea unui mix de surse de aprovizionare, atât în domeniul privat, cât și în cel public; să se integreze cu infrastructuri de conectivitate și să promoveze difuzarea semnalului IP cu acces liber; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Prin urmare, conștient fiind de faptul că o strategie inteligentă poate fi aplicată la un oraș, o insulă, un teritoriu sau zonă industrială, CESE propune instituțiilor europene și guvernelor naționale să identifice un model de dezvoltare a orașelor inteligente, în cadrul unor programe care să se caracterizeze prin coexistența și integrarea simultană a șase piloni generici [în Italia, un astfel de model, creat în urma propunerii elaborate de Asociația Amerigo (International Cultural Exchange Programs Alumni) și de Enam (European Network of American Alumni Associations), reprezintă sursa de inspirație a activității de elaborare a unei strategii pentru orașe inteligente, de către Ministerul Dezvoltării Economice, în contextul așa-numitului Plan Juncker]:

—

prezența unor tehnologii și instrumente pentru îmbunătățirea eficienței energetice și integrarea surselor de energie regenerabile, precum, de exemplu, rețelele electrice inteligente (smart grids), capabile: să sprijine și să promoveze planuri de economisire a energiei, prin integrarea în cadrul lor a unor soluții și dispozitive ad-hoc; să faciliteze utilizarea unui mix de surse de aprovizionare, atât în domeniul privat, cât și în cel public; să se integreze cu infrastructuri de conectivitate și să promoveze difuzarea semnalului IP cu acces liber;

| — | răspândirea unor platforme tehnologice și de conectivitate care să permită crearea de noi sisteme de servicii digitale, datorită infrastructurilor pentru tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și pentru telecomunicații (TLC), care ar putea: să asigure o conectivitate capilară, inclusiv prin integrarea cu rețelele inteligente pentru energia electrică; să încurajeze extinderea așa-numitului internet of Everything, conectat la senzori, dispozitive și servicii; să valorifice datele deschise (open data) publice și private și agenda digitală urbană; în același timp, să garanteze cele mai înalte standarde de securitate pentru soluții și dispozitive și de confidențialitate a informațiilor cetățenilor, întreprinderilor și administrațiilor; |
| --- | --- |

—

răspândirea unor platforme tehnologice și de conectivitate care să permită crearea de noi sisteme de servicii digitale, datorită infrastructurilor pentru tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și pentru telecomunicații (TLC), care ar putea: să asigure o conectivitate capilară, inclusiv prin integrarea cu rețelele inteligente pentru energia electrică; să încurajeze extinderea așa-numitului internet of Everything, conectat la senzori, dispozitive și servicii; să valorifice datele deschise (open data) publice și private și agenda digitală urbană; în același timp, să garanteze cele mai înalte standarde de securitate pentru soluții și dispozitive și de confidențialitate a informațiilor cetățenilor, întreprinderilor și administrațiilor;

| — | elaborarea unor noi ecosisteme de servicii digitale care să îmbunătățească calitatea vieții cetățenilor și a proceselor de producție din întreprinderi, grație serviciilor și dispozitivelor inteligente integrate, care să se sprijine pe platformele de conectivitate și pe rețelele electrice inteligente. Aceste ecosisteme de servicii digitale care funcționează în mai multe domenii (de exemplu, mobilitate, e-sănătate, turism digital, Industria 4.0) ar putea să promoveze apariția sau consolidarea unui sector european al orașelor inteligente, în care să fie încurajată de către marii actori tehnologici găsirea mai rapidă a unor soluții elaborate și produse de entități de dimensiuni mai mici, printre care și întreprinderile nou-înființate; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor noi ecosisteme de servicii digitale care să îmbunătățească calitatea vieții cetățenilor și a proceselor de producție din întreprinderi, grație serviciilor și dispozitivelor inteligente integrate, care să se sprijine pe platformele de conectivitate și pe rețelele electrice inteligente. Aceste ecosisteme de servicii digitale care funcționează în mai multe domenii (de exemplu, mobilitate, e-sănătate, turism digital, Industria 4.0) ar putea să promoveze apariția sau consolidarea unui sector european al orașelor inteligente, în care să fie încurajată de către marii actori tehnologici găsirea mai rapidă a unor soluții elaborate și produse de entități de dimensiuni mai mici, printre care și întreprinderile nou-înființate;

| — | proiecte de îmbunătățire a infrastructurii și de reproiectare urbană, cum ar fi, de exemplu, reproiectarea anumitor zone ale orașelor sub aspectul exploatării terenurilor, prin adaptarea și transformarea clădirilor și infrastructurii publice într-o logică de producție, ecologică și socială, pentru a încuraja nu numai creșterea valorii economice a bunurilor, dar și a valorii de utilizare percepute de utilizatori, inclusiv datorită folosirii pe scară largă a tehnologiilor eficiente și conectate și a extinderii mecanismelor de achiziții publice indirecte; |
| --- | --- |

—

proiecte de îmbunătățire a infrastructurii și de reproiectare urbană, cum ar fi, de exemplu, reproiectarea anumitor zone ale orașelor sub aspectul exploatării terenurilor, prin adaptarea și transformarea clădirilor și infrastructurii publice într-o logică de producție, ecologică și socială, pentru a încuraja nu numai creșterea valorii economice a bunurilor, dar și a valorii de utilizare percepute de utilizatori, inclusiv datorită folosirii pe scară largă a tehnologiilor eficiente și conectate și a extinderii mecanismelor de achiziții publice indirecte;

| — | planuri de formare și de adaptare a competențelor digitale ale cetățenilor, întreprinderilor și sectorului public, pentru a face posibilă utilizarea plenară a inovațiilor introduse de către un număr cât mai mare de utilizatori finali; |
| --- | --- |

—

planuri de formare și de adaptare a competențelor digitale ale cetățenilor, întreprinderilor și sectorului public, pentru a face posibilă utilizarea plenară a inovațiilor introduse de către un număr cât mai mare de utilizatori finali;

| — | planuri de sustenabilitate economico-financiară pentru investițiile bazate pe o identificare clară: a încasărilor provenite din servicii, din exploatarea infrastructurii și din operațiuni de eficientizare; a modalităților de repartizare a beneficiilor între concesionarii rețelelor, investitori, dezvoltatori de soluții și mecanisme inteligente, utilizatori; a instrumentelor de finanțare publică și privată care să permită punerea în aplicare a unor astfel de modele noi de intervenție. |
| --- | --- |

—

planuri de sustenabilitate economico-financiară pentru investițiile bazate pe o identificare clară: a încasărilor provenite din servicii, din exploatarea infrastructurii și din operațiuni de eficientizare; a modalităților de repartizare a beneficiilor între concesionarii rețelelor, investitori, dezvoltatori de soluții și mecanisme inteligente, utilizatori; a instrumentelor de finanțare publică și privată care să permită punerea în aplicare a unor astfel de modele noi de intervenție.

| 3.5. | Coexistența acestor elemente poate maximiza impactul proiectelor în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă, calitatea vieții, simplificarea relațiilor dintre administrații și cu acestea, economiile de energie pentru sectorul public și cel privat și generarea unor efecte de propagare (spill over) în materie de concurență și de cunoștințe asupra sectorului întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.5.

Coexistența acestor elemente poate maximiza impactul proiectelor în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă, calitatea vieții, simplificarea relațiilor dintre administrații și cu acestea, economiile de energie pentru sectorul public și cel privat și generarea unor efecte de propagare (spill over) în materie de concurență și de cunoștințe asupra sectorului întreprinderilor.

| 3.6. | Orașele inteligente astfel realizate vor fi o sursă de servicii publice de calitate, de standarde de viață și operaționale mai ridicate pentru cetățeni și întreprinderi, de noi posibilități de ocupare a forței de muncă printr-un ecosistem antreprenorial mai inovator, de durabilitate ecologică sporită. Aceste rezultate pot fi obținute cu mai puține resurse publice nerambursabile, datorită implicării actorilor financiari privați, planificării strategice a sistemelor de servicii capabile să genereze „noi fluxuri de venituri din activități curente” și creării de rețele între mari grupuri industriale și întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

3.6.

Orașele inteligente astfel realizate vor fi o sursă de servicii publice de calitate, de standarde de viață și operaționale mai ridicate pentru cetățeni și întreprinderi, de noi posibilități de ocupare a forței de muncă printr-un ecosistem antreprenorial mai inovator, de durabilitate ecologică sporită. Aceste rezultate pot fi obținute cu mai puține resurse publice nerambursabile, datorită implicării actorilor financiari privați, planificării strategice a sistemelor de servicii capabile să genereze „noi fluxuri de venituri din activități curente” și creării de rețele între mari grupuri industriale și întreprinderile mici și mijlocii.

| 3.7. | În acest scenariu al oportunităților deosebite, CESE consideră că este esențial să se abordeze chestiunea securității rețelelor, a sistemelor informatice, a aplicațiilor și dispozitivelor care stau la baza ecosistemelor de servicii digitale. Schimbarea orașelor pentru a deveni inteligente impune ca informațiile pe care se bazează serviciile – prin definiție foarte sensibile – să fie colectate și tratate cu confidențialitate, integritate și disponibilitate, în timp real. |
| --- | --- |

3.7.

În acest scenariu al oportunităților deosebite, CESE consideră că este esențial să se abordeze chestiunea securității rețelelor, a sistemelor informatice, a aplicațiilor și dispozitivelor care stau la baza ecosistemelor de servicii digitale. Schimbarea orașelor pentru a deveni inteligente impune ca informațiile pe care se bazează serviciile – prin definiție foarte sensibile – să fie colectate și tratate cu confidențialitate, integritate și disponibilitate, în timp real.

| 3.8. | De asemenea, este imperios necesar ca, la nivel european, să se promoveze o dezbatere în rândul statelor membre în ceea ce privește standardele de siguranță care ar trebui să caracterizeze serviciile și dispozitivele cele mai întâlnite, în contextul așa-numitului internet of Everything, pentru a preveni riscul ca acestea să fie întrerupte, corupte sau chiar deturnate, provocând daune grave populației, sănătății publice, protecției vieții private și activităților economice, și, în cele din urmă, imaginii tuturor inițiativele care vor urmări realizarea orașelor inteligente. |
| --- | --- |

3.8.

De asemenea, este imperios necesar ca, la nivel european, să se promoveze o dezbatere în rândul statelor membre în ceea ce privește standardele de siguranță care ar trebui să caracterizeze serviciile și dispozitivele cele mai întâlnite, în contextul așa-numitului internet of Everything, pentru a preveni riscul ca acestea să fie întrerupte, corupte sau chiar deturnate, provocând daune grave populației, sănătății publice, protecției vieții private și activităților economice, și, în cele din urmă, imaginii tuturor inițiativele care vor urmări realizarea orașelor inteligente.

4.   Orașele inteligente, instrument pentru o platformă europeană a politicii industriale

| 4.1. | Integrarea celor șase piloni generici ar face din orașele inteligente un instrument ideal pentru a stimula o nouă categorie de investiții, menite să îmbine un impact social pozitiv în ceea ce privește externalitățile cu un mecanism de rentabilitate care să le facă pe deplin sustenabile din punct de vedere economico-financiar. |
| --- | --- |

4.1.

Integrarea celor șase piloni generici ar face din orașele inteligente un instrument ideal pentru a stimula o nouă categorie de investiții, menite să îmbine un impact social pozitiv în ceea ce privește externalitățile cu un mecanism de rentabilitate care să le facă pe deplin sustenabile din punct de vedere economico-financiar.

| 4.2. | Un plan european de investiții pentru orașele inteligente ar permite multiplicarea impactului inițiativelor, în prezența următorilor trei factori: politici care să promoveze scalabilitatea soluțiilor, care, la rândul ei, depinde de standardizarea componentelor; promovarea unei piețe comune a orașelor inteligente pentru a depăși acțiunile fragmentate și diferențiate de la o țară la alta și pentru a identifica instrumente comune ca răspuns la problemele apărute; prezența unei abordări financiare unitare. |
| --- | --- |

4.2.

Un plan european de investiții pentru orașele inteligente ar permite multiplicarea impactului inițiativelor, în prezența următorilor trei factori: politici care să promoveze scalabilitatea soluțiilor, care, la rândul ei, depinde de standardizarea componentelor; promovarea unei piețe comune a orașelor inteligente pentru a depăși acțiunile fragmentate și diferențiate de la o țară la alta și pentru a identifica instrumente comune ca răspuns la problemele apărute; prezența unei abordări financiare unitare.

| 4.3. | Scalabilitatea soluțiilor, adică posibilitatea de a extinde sau de a reproduce soluții existente, este legată în prezent în special de microinfrastructurile experimentale și de sistemele de trafic inteligent și depinde de implicarea marilor furnizori de tehnologie și de cooperarea dintre orașe. Alte inițiative experimentale, deși deosebit de importante prin calitatea soluțiilor propuse sau prin capacitatea de asociere, la nivelul de bază, a cetățenilor ori întreprinderilor, prezintă un grad de specificitate care le limitează capacitatea de reproducere. |
| --- | --- |

4.3.

Scalabilitatea soluțiilor, adică posibilitatea de a extinde sau de a reproduce soluții existente, este legată în prezent în special de microinfrastructurile experimentale și de sistemele de trafic inteligent și depinde de implicarea marilor furnizori de tehnologie și de cooperarea dintre orașe. Alte inițiative experimentale, deși deosebit de importante prin calitatea soluțiilor propuse sau prin capacitatea de asociere, la nivelul de bază, a cetățenilor ori întreprinderilor, prezintă un grad de specificitate care le limitează capacitatea de reproducere.

| 4.4. | CESE consideră că scalabilitatea soluțiilor la nivel european este unul dintre elementele-cheie pentru atragerea unui volum adecvat de investiții private în cadrul parteneriatelor cu investiții publice, adaptând pe această cale politicile pentru orașe inteligente astfel încât să genereze creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, a PIB-ului, a productivității și a calității vieții. |
| --- | --- |

4.4.

CESE consideră că scalabilitatea soluțiilor la nivel european este unul dintre elementele-cheie pentru atragerea unui volum adecvat de investiții private în cadrul parteneriatelor cu investiții publice, adaptând pe această cale politicile pentru orașe inteligente astfel încât să genereze creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, a PIB-ului, a productivității și a calității vieții.

| 4.5. | În special, CESE consideră că:






  — | deși recunoaște ampla autonomie de care se bucură orașele în ceea ce privește identificarea unor subcomponente ale celor șase piloni generici, care să corespundă cât mai bine specificului și nevoilor locale, proiectele privind orașele inteligente ar trebui să prevadă ca soluțiile identificate să fie reproductibile și scalabile; |
| --- | --- | --- |

4.5.

În special, CESE consideră că:

—

deși recunoaște ampla autonomie de care se bucură orașele în ceea ce privește identificarea unor subcomponente ale celor șase piloni generici, care să corespundă cât mai bine specificului și nevoilor locale, proiectele privind orașele inteligente ar trebui să prevadă ca soluțiile identificate să fie reproductibile și scalabile;

| — | această reproductibilitate și scalabilitate trebuie urmărită și prin stimularea apariției unor standarde tehnice de interoperabilitate, de negociere și de deschidere în materie de soluții generice, astfel încât să se poată combina un nivel maxim de flexibilitate la nivel local cu posibilitatea de a încuraja dezvoltarea unor soluții cu valoare colectivă și generală, dar care să poată fi adaptate la exigențe specifice; |
| --- | --- |

—

această reproductibilitate și scalabilitate trebuie urmărită și prin stimularea apariției unor standarde tehnice de interoperabilitate, de negociere și de deschidere în materie de soluții generice, astfel încât să se poată combina un nivel maxim de flexibilitate la nivel local cu posibilitatea de a încuraja dezvoltarea unor soluții cu valoare colectivă și generală, dar care să poată fi adaptate la exigențe specifice;

| — | gradul de sustenabilitate economico-financiară a investițiilor inteligente poate crește prin înlesnirea, atât pentru marile întreprinderi, cât și pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate – în special dacă acestea din urmă sunt în rețea cu cele dintâi –, propunerea unor soluții avansate pentru programele de intervenție pe teritoriul european; |
| --- | --- |

—

gradul de sustenabilitate economico-financiară a investițiilor inteligente poate crește prin înlesnirea, atât pentru marile întreprinderi, cât și pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate – în special dacă acestea din urmă sunt în rețea cu cele dintâi –, propunerea unor soluții avansate pentru programele de intervenție pe teritoriul european;

| — | de asemenea, eficiența și eficacitatea capitalurilor publice și private utilizate pot fi sporite, încurajând alocarea celor dintâi pentru finanțarea subcomponentelor sau componentelor proiectelor în cazul unei disfuncționalități majore sau totale a pieței, iar a celor din urmă pentru componentele cu o rentabilitate pozitivă sau ridicată; |
| --- | --- |

—

de asemenea, eficiența și eficacitatea capitalurilor publice și private utilizate pot fi sporite, încurajând alocarea celor dintâi pentru finanțarea subcomponentelor sau componentelor proiectelor în cazul unei disfuncționalități majore sau totale a pieței, iar a celor din urmă pentru componentele cu o rentabilitate pozitivă sau ridicată;

| — | eficacitatea acestui proces în materie de impact socioeconomic poate fi îmbunătățită prin intermediul unor platforme de cooperare între orașe, care să urmărească reproductibilitatea și punerea în valoare a bunelor practici. |
| --- | --- |

—

eficacitatea acestui proces în materie de impact socioeconomic poate fi îmbunătățită prin intermediul unor platforme de cooperare între orașe, care să urmărească reproductibilitatea și punerea în valoare a bunelor practici.

| 4.6. | Combinarea acestor măsuri ar putea conduce la crearea unei piețe comune a orașelor inteligente, care ar face ca UE să devină prima platformă globală de testare a modelului de dezvoltare descris mai sus, în măsură să genereze efecte semnificative în ceea ce privește:






  — | majorarea sumei totale destinate investițiilor la care ar putea avea acces societățile de dimensiuni mari, mijlocii și mici, în contextul parteneriatului public-privat; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Combinarea acestor măsuri ar putea conduce la crearea unei piețe comune a orașelor inteligente, care ar face ca UE să devină prima platformă globală de testare a modelului de dezvoltare descris mai sus, în măsură să genereze efecte semnificative în ceea ce privește:

—

majorarea sumei totale destinate investițiilor la care ar putea avea acces societățile de dimensiuni mari, mijlocii și mici, în contextul parteneriatului public-privat;

| — | promovarea și integrarea, în cadrul proiectelor strategice, a sistemului întreprinderilor nou-înființate, al societăților inovatoare și de cercetare, care ar putea genera efecte de propagare semnificative în materie de tehnologii, de modele organizaționale și sociale și de impact asupra ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

—

promovarea și integrarea, în cadrul proiectelor strategice, a sistemului întreprinderilor nou-înființate, al societăților inovatoare și de cercetare, care ar putea genera efecte de propagare semnificative în materie de tehnologii, de modele organizaționale și sociale și de impact asupra ocupării forței de muncă;

| — | capacitatea aferentă de a mobiliza resurse financiare private, atrase de un cadru de acțiune mai coerent la nivel european și de utilizarea adecvată a resurselor publice pentru efectul de pârghie și pentru prevenirea riscurilor. |
| --- | --- |

—

capacitatea aferentă de a mobiliza resurse financiare private, atrase de un cadru de acțiune mai coerent la nivel european și de utilizarea adecvată a resurselor publice pentru efectul de pârghie și pentru prevenirea riscurilor.

5.   Investițiile și sustenabilitatea economică și financiară

| 5.1. | La nivel european sau al statelor membre nu există un fond specific dedicat orașelor inteligente, ci multiple posibilități de acces la finanțare care se referă la programe specifice [pe lângă programele diverselor state membre bazate pe integrarea între resursele naționale și fondurile structurale (FEDER, FSE, FEADR), există fonduri europene care pot finanța aspecte specifice ale unui oraș inteligent, cum ar fi Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), programele COSME, URBAN, LIFE]. Întrucât cadrul actual de reglementare nu permite luarea în considerare a unei regrupări a resurselor într-un fond unic, CESE consideră că este esențial: să sporească nivelul de coordonare între instituțiile implicate; să crească sinergiile dintre politicile promovate de aceste instituții; să se asigure claritatea și uniformitatea modalităților de comunicare dintre instituții, orașe și părțile interesate din sectorul public și privat. |
| --- | --- |

5.1.

La nivel european sau al statelor membre nu există un fond specific dedicat orașelor inteligente, ci multiple posibilități de acces la finanțare care se referă la programe specifice [pe lângă programele diverselor state membre bazate pe integrarea între resursele naționale și fondurile structurale (FEDER, FSE, FEADR), există fonduri europene care pot finanța aspecte specifice ale unui oraș inteligent, cum ar fi Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), programele COSME, URBAN, LIFE]. Întrucât cadrul actual de reglementare nu permite luarea în considerare a unei regrupări a resurselor într-un fond unic, CESE consideră că este esențial: să sporească nivelul de coordonare între instituțiile implicate; să crească sinergiile dintre politicile promovate de aceste instituții; să se asigure claritatea și uniformitatea modalităților de comunicare dintre instituții, orașe și părțile interesate din sectorul public și privat.

| 5.2. | Având în vedere nevoia de a stabili un model de dezvoltare prin intervenții integrate care să nu fie doar episodic, CESE este de părere că există riscul ca acest obiectiv să nu fie realizat pe deplin din cauza naturii fragmentate a competențelor și a resurselor, atât ale Comisiei Europene (șase direcții generale care se ocupă transversal de orașele inteligente), cât și ale statelor membre, în care nu sunt întotdeauna clare atribuțiile și responsabilitățile ce revin administrației centrale, regionale și locale. |
| --- | --- |

5.2.

Având în vedere nevoia de a stabili un model de dezvoltare prin intervenții integrate care să nu fie doar episodic, CESE este de părere că există riscul ca acest obiectiv să nu fie realizat pe deplin din cauza naturii fragmentate a competențelor și a resurselor, atât ale Comisiei Europene (șase direcții generale care se ocupă transversal de orașele inteligente), cât și ale statelor membre, în care nu sunt întotdeauna clare atribuțiile și responsabilitățile ce revin administrației centrale, regionale și locale.

| 5.3. | CESE recomandă așadar Comisiei să înființeze un Centru unic de acces european specializat privind politicile și resursele pentru orașe inteligente, cu participarea direcțiilor generale de resort, a statelor membre, a Comitetului Regiunilor și a CESE, care să aibă următoarele sarcini:






  — | să centralizeze politicile de orientare, inclusiv pentru a reduce fragmentarea și birocrația; |
| --- | --- | --- |

5.3.

CESE recomandă așadar Comisiei să înființeze un Centru unic de acces european specializat privind politicile și resursele pentru orașe inteligente, cu participarea direcțiilor generale de resort, a statelor membre, a Comitetului Regiunilor și a CESE, care să aibă următoarele sarcini:

—

să centralizeze politicile de orientare, inclusiv pentru a reduce fragmentarea și birocrația;

| — | să garanteze coordonarea politică și administrativă dintre UE, statele membre și localități pentru punerea în aplicare a modelului și a politicilor aferente; |
| --- | --- |

—

să garanteze coordonarea politică și administrativă dintre UE, statele membre și localități pentru punerea în aplicare a modelului și a politicilor aferente;

| — | să furnizeze informații armonizate autorităților care doresc să planifice acțiuni inteligente, inclusiv printr-o mai mare transparență a resurselor financiare disponibile și printr-o legătură clară între acestea și liniile bugetare; |
| --- | --- |

—

să furnizeze informații armonizate autorităților care doresc să planifice acțiuni inteligente, inclusiv printr-o mai mare transparență a resurselor financiare disponibile și printr-o legătură clară între acestea și liniile bugetare;

| — | să stimuleze lansarea parteneriatelor europene între întreprinderile publice și cele private; |
| --- | --- |

—

să stimuleze lansarea parteneriatelor europene între întreprinderile publice și cele private;

| — | să promoveze implicarea partenerilor sociali și a societății civile; |
| --- | --- |

—

să promoveze implicarea partenerilor sociali și a societății civile;

| — | să îmbunătățească schimbul reciproc de informații cu privire la bunele practici; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească schimbul reciproc de informații cu privire la bunele practici;

| — | să încurajeze diseminarea modelului integrat și durabil de dezvoltare privind orașele inteligente la nivel național. |
| --- | --- |

—

să încurajeze diseminarea modelului integrat și durabil de dezvoltare privind orașele inteligente la nivel național.

| 5.4. | Centrul unic de acces european pentru orașe inteligente ar trebui să acționeze în sinergie cu FEIS, cu privire la care CESE reafirmă (4) că ar fi oportun să sprijine proiectele strategice de infrastructură cu valoare adăugată economică și socială, pentru a putea contribui la atingerea obiectivelor politice ale UE (5) vizând finalizarea pieței unice în domeniile transporturilor, telecomunicațiilor, infrastructurilor digitale, energiei, dezvoltării urbane și rurale, dezvoltării sociale, al mediului și al resurselor naturale. |
| --- | --- |

5.4.

Centrul unic de acces european pentru orașe inteligente ar trebui să acționeze în sinergie cu FEIS, cu privire la care CESE reafirmă (4) că ar fi oportun să sprijine proiectele strategice de infrastructură cu valoare adăugată economică și socială, pentru a putea contribui la atingerea obiectivelor politice ale UE (5) vizând finalizarea pieței unice în domeniile transporturilor, telecomunicațiilor, infrastructurilor digitale, energiei, dezvoltării urbane și rurale, dezvoltării sociale, al mediului și al resurselor naturale.

| 5.5. | Aceste proiecte, care sunt esențiale pentru realizarea orașelor inteligente, pot să consolideze baza științifică și tehnologică europeană și să promoveze beneficiile pentru societate, prin intermediul unei mai bune exploatări a potențialului economic și industrial al strategiilor privind inovarea, cercetarea și dezvoltarea tehnologică. |
| --- | --- |

5.5.

Aceste proiecte, care sunt esențiale pentru realizarea orașelor inteligente, pot să consolideze baza științifică și tehnologică europeană și să promoveze beneficiile pentru societate, prin intermediul unei mai bune exploatări a potențialului economic și industrial al strategiilor privind inovarea, cercetarea și dezvoltarea tehnologică.

| 5.6. | Datorită integrării Centrului unic de acces european și a FEIS, pe baza faptului că acesta din urmă oferă posibilitatea de constituire a unor platforme de proiecte și de finanțare la nivel european, național sau sectorial, CESE recomandă structurarea unei Platforme europene de proiecte pentru orașele inteligente, care să permită promovarea unei abordări armonizate a capacității de finanțare a acestora printr-un proces de integrare a resurselor publice disponibile cu resursele private ce pot fi mobilizate și prin activarea unor forme publice adecvate de atenuare a riscului. O astfel de platformă ar trebui să promoveze identificarea, agregarea și finanțarea proiectelor promovate în mai multe state membre, care corespund modelului de orașe inteligente pe care CESE îl propune Comisiei Europene spre adoptare. |
| --- | --- |

5.6.

Datorită integrării Centrului unic de acces european și a FEIS, pe baza faptului că acesta din urmă oferă posibilitatea de constituire a unor platforme de proiecte și de finanțare la nivel european, național sau sectorial, CESE recomandă structurarea unei Platforme europene de proiecte pentru orașele inteligente, care să permită promovarea unei abordări armonizate a capacității de finanțare a acestora printr-un proces de integrare a resurselor publice disponibile cu resursele private ce pot fi mobilizate și prin activarea unor forme publice adecvate de atenuare a riscului. O astfel de platformă ar trebui să promoveze identificarea, agregarea și finanțarea proiectelor promovate în mai multe state membre, care corespund modelului de orașe inteligente pe care CESE îl propune Comisiei Europene spre adoptare.

| 5.7. | Pentru a facilita apariția unor astfel de tipuri de proiecte, CESE recomandă ca în toate statele membre să se înființeze „ghișee unice de acces tehnic și financiar pentru orașele inteligente”, care să aibă drept scop:






  — | menținerea celui mai înalt grad de coordonare cu Centrul de acces unic european pentru orașe inteligente, asigurând astfel diseminarea la nivel național a orientărilor de politică; |
| --- | --- | --- |

5.7.

Pentru a facilita apariția unor astfel de tipuri de proiecte, CESE recomandă ca în toate statele membre să se înființeze „ghișee unice de acces tehnic și financiar pentru orașele inteligente”, care să aibă drept scop:

—

menținerea celui mai înalt grad de coordonare cu Centrul de acces unic european pentru orașe inteligente, asigurând astfel diseminarea la nivel național a orientărilor de politică;

| — | traducerea exigențelor locale în cerințe și viziuni care să se poată încadra în pilonii generici; |
| --- | --- |

—

traducerea exigențelor locale în cerințe și viziuni care să se poată încadra în pilonii generici;

| — | îmbunătățirea utilizării de resurse publice nerambursabile și/sau cu dobânzi preferențiale pentru finanțarea inițiativelor care aparțin diferiților piloni generici; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea utilizării de resurse publice nerambursabile și/sau cu dobânzi preferențiale pentru finanțarea inițiativelor care aparțin diferiților piloni generici;

| — | furnizarea unui sprijin pentru structurarea celor mai adecvate instrumente de parteneriat public-privat și de achiziții publice, cu obiectivul de a promova o interacțiune rapidă, eficientă și eficace cu sistemul de întreprinderi; |
| --- | --- |

—

furnizarea unui sprijin pentru structurarea celor mai adecvate instrumente de parteneriat public-privat și de achiziții publice, cu obiectivul de a promova o interacțiune rapidă, eficientă și eficace cu sistemul de întreprinderi;

| — | identificarea celei mai adecvate arhitecturi financiare pentru a asigura integrarea resurselor publice și a celor pe care le vor putea pune la dispoziție investitorii privați, eventual cu o garanție suplimentară oferită de FEIS. |
| --- | --- |

—

identificarea celei mai adecvate arhitecturi financiare pentru a asigura integrarea resurselor publice și a celor pe care le vor putea pune la dispoziție investitorii privați, eventual cu o garanție suplimentară oferită de FEIS.

| 5.8. | CESE speră ca, odată cu constituirea Platformei europene de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH), care ar trebui promovată în marginea FEIS pentru a asista statele membre la adoptarea celor mai potrivite măsuri de facilitare a constituirii unei rezerve de proiecte și pentru a activa toate instrumentele necesare care să permită finanțarea proiectelor, să fie creată o secțiune specială dedicată orașelor inteligente, care să dispună de cunoștințe de specialitate și de competențele cele mai adecvate pentru a garanta că sunt luate în considerare toate dimensiunile proiectelor. |
| --- | --- |

5.8.

CESE speră ca, odată cu constituirea Platformei europene de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH), care ar trebui promovată în marginea FEIS pentru a asista statele membre la adoptarea celor mai potrivite măsuri de facilitare a constituirii unei rezerve de proiecte și pentru a activa toate instrumentele necesare care să permită finanțarea proiectelor, să fie creată o secțiune specială dedicată orașelor inteligente, care să dispună de cunoștințe de specialitate și de competențele cele mai adecvate pentru a garanta că sunt luate în considerare toate dimensiunile proiectelor.

6.   Acțiuni de participare civică, rolul societății civile și revizuirea cadrului de reglementare pentru îmbunătățirea procesului de elaborare a politicilor

| 6.1. | CESE subliniază faptul că precondițiile adoptării și punerii în aplicare a modelului de dezvoltare integrată pentru orașe inteligente constau în conturarea în cadrul instituțiilor a unei viziuni pe termen lung, cu implicarea plenară a categoriilor interesate de procesele de schimbare în vigoare (cetățenii, organizațiile societății civile și partenerii sociali), precum și într-o guvernanță eficace și inovatoare a proceselor legate de dezvoltarea orașelor inteligente. |
| --- | --- |

6.1.

CESE subliniază faptul că precondițiile adoptării și punerii în aplicare a modelului de dezvoltare integrată pentru orașe inteligente constau în conturarea în cadrul instituțiilor a unei viziuni pe termen lung, cu implicarea plenară a categoriilor interesate de procesele de schimbare în vigoare (cetățenii, organizațiile societății civile și partenerii sociali), precum și într-o guvernanță eficace și inovatoare a proceselor legate de dezvoltarea orașelor inteligente.

| 6.2. | Instituțiile europene, naționale și locale implicate în procesul de programare strategică a intervențiilor în favoarea orașelor inteligente vor fi invitate să adopte o viziune strategică pe termen lung pentru programele respective. Modelul de dezvoltare integrată va putea servi la atingerea unui echilibru între exigențele tuturor categoriilor implicate, cu asigurarea unui grad maxim de incluziune, precum și a durabilității economice și financiare a inițiativelor. |
| --- | --- |

6.2.

Instituțiile europene, naționale și locale implicate în procesul de programare strategică a intervențiilor în favoarea orașelor inteligente vor fi invitate să adopte o viziune strategică pe termen lung pentru programele respective. Modelul de dezvoltare integrată va putea servi la atingerea unui echilibru între exigențele tuturor categoriilor implicate, cu asigurarea unui grad maxim de incluziune, precum și a durabilității economice și financiare a inițiativelor.

| 6.3. | Rolul orașelor va fi acela de „planificator și supraveghetor strategic” inteligent, misiunea lor fiind de a încredința diferiților actori din mediul de afaceri, financiar, industrial și social, aflați într-un contact fructuos, structurat și permanent, sarcina de a realiza inițiativele preconizate, cu termene clare și cu capacitatea de a se adapta la schimbări și evoluții. |
| --- | --- |

6.3.

Rolul orașelor va fi acela de „planificator și supraveghetor strategic” inteligent, misiunea lor fiind de a încredința diferiților actori din mediul de afaceri, financiar, industrial și social, aflați într-un contact fructuos, structurat și permanent, sarcina de a realiza inițiativele preconizate, cu termene clare și cu capacitatea de a se adapta la schimbări și evoluții.

| 6.4. | Evoluția orașelor către o logică inteligentă se va putea realiza numai dacă se pornește de la un dialog permanent cu societatea civilă, ce poate conduce la o implicare deplină a categoriilor care reprezintă interesele colective, specifice sau generale, atât în faza de evaluare a necesităților, cât și în cea de traducere a acestora în cerințe și de monitorizare a eficienței măsurilor preconizate pentru satisfacerea lor. Această acțiune de participare civică trebuie să fie promovată la nivel european, național și local. |
| --- | --- |

6.4.

Evoluția orașelor către o logică inteligentă se va putea realiza numai dacă se pornește de la un dialog permanent cu societatea civilă, ce poate conduce la o implicare deplină a categoriilor care reprezintă interesele colective, specifice sau generale, atât în faza de evaluare a necesităților, cât și în cea de traducere a acestora în cerințe și de monitorizare a eficienței măsurilor preconizate pentru satisfacerea lor. Această acțiune de participare civică trebuie să fie promovată la nivel european, național și local.

| 6.5. | În acest scop, CESE formulează următoarele propuneri:






  — | să se extindă inițiativa Parteneriatului european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente [prezentată de High Level Group of the European Innovation Partnership for Smart cities and Communities, la 14 octombrie 2013 http://ec.europa.eu/eip/smartcities/] pentru a include actorii din societatea civilă, printre care și CESE, precum și pe cei din domeniile caracteristice celor șase piloni generici ai modelului propus de oraș inteligent, pe lângă operatorii din domeniul soluțiilor pentru mobilitate, pentru TIC și pentru aspectele de mediu, care în prezent sunt deja reprezentați; |
| --- | --- | --- |

6.5.

În acest scop, CESE formulează următoarele propuneri:

—

să se extindă inițiativa Parteneriatului european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente [prezentată de High Level Group of the European Innovation Partnership for Smart cities and Communities, la 14 octombrie 2013 http://ec.europa.eu/eip/smartcities/] pentru a include actorii din societatea civilă, printre care și CESE, precum și pe cei din domeniile caracteristice celor șase piloni generici ai modelului propus de oraș inteligent, pe lângă operatorii din domeniul soluțiilor pentru mobilitate, pentru TIC și pentru aspectele de mediu, care în prezent sunt deja reprezentați;

| — | fiecare stat membru să promoveze lansarea unor acțiuni de sensibilizare care să implice reprezentanți ai societății civile în fazele de identificare a nevoilor și cerințelor și de elaborare a strategiilor, prin înființarea unor grupuri consultative, atât la nivelul „ghișeelor unice de acces tehnico-financiar pentru orașele inteligente, cât și la nivelul orașelor interesate; |
| --- | --- |

—

fiecare stat membru să promoveze lansarea unor acțiuni de sensibilizare care să implice reprezentanți ai societății civile în fazele de identificare a nevoilor și cerințelor și de elaborare a strategiilor, prin înființarea unor grupuri consultative, atât la nivelul „ghișeelor unice de acces tehnico-financiar pentru orașele inteligente, cât și la nivelul orașelor interesate;

| — | să se treacă la simplificarea și integrarea cadrului de reglementare, prin intermediul unei legislații europene comune, de preferință sub forma unei directive, cu scopul de a determina:






  — | revizuirea instrumentelor de parteneriat public-privat pentru a le face mai atractive pentru întreprinderi și pentru a le extinde sfera de acțiune la servicii, element-pivot al economiei digitale; |
| --- | --- | --- |

—

să se treacă la simplificarea și integrarea cadrului de reglementare, prin intermediul unei legislații europene comune, de preferință sub forma unei directive, cu scopul de a determina:

—

revizuirea instrumentelor de parteneriat public-privat pentru a le face mai atractive pentru întreprinderi și pentru a le extinde sfera de acțiune la servicii, element-pivot al economiei digitale;

| — | îmbunătățirea instrumentelor pentru achiziții inovatoare și achiziții înainte de comercializare; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea instrumentelor pentru achiziții inovatoare și achiziții înainte de comercializare;

| — | introducerea unor mecanisme armonizate pentru administrațiile urbane, care să le permită să beneficieze în mod transparent de o parte din fluxurile de numerar ce vor fi generate de noile servicii, bazate pe platformele care vor fi promovate la nivelul orașelor inteligente, cum ar fi cele ce decurg din utilizarea comercială a datelor deschise publice și private și a serviciilor deschise (open services); ele trebuie să determine administrațiile urbane să reinvestească o parte din economiile obținute și din încasările provenite din exploatarea infrastructurii și din prestarea de servicii în consolidarea și extinderea proiectelor inteligente. |
| --- | --- |

—

introducerea unor mecanisme armonizate pentru administrațiile urbane, care să le permită să beneficieze în mod transparent de o parte din fluxurile de numerar ce vor fi generate de noile servicii, bazate pe platformele care vor fi promovate la nivelul orașelor inteligente, cum ar fi cele ce decurg din utilizarea comercială a datelor deschise publice și private și a serviciilor deschise (open services); ele trebuie să determine administrațiile urbane să reinvestească o parte din economiile obținute și din încasările provenite din exploatarea infrastructurii și din prestarea de servicii în consolidarea și extinderea proiectelor inteligente.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Comunicarea CE privind Agenda urbană a UE, COM(2014) 490 final; Avizul ECO/369; Avizul CESE privind agenda urbană a UE (JO C 291, 4.9.2015, p. 54).

1

(2)  Avizele CESE pe următoarele teme: „Pentru o renaștere industrială europeană” (JO C 311, 12.9.2014, p. 47); „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (JO C 327, 12.11.2013, p. 82); „Relocalizarea industriilor în UE în cadrul procesului de reindustrializare” (JO C 311, 12.9.2014, p. 15).

2

(3)  Direcția Generală Politici Interne. Cartografierea orașelor inteligente în UE, 2014, http://www.smartcities.at/assets/Publikationen/Weitere-Publikationen-zum-Thema/mappingsmartcities.pdf

3

Cartografierea orașelor inteligente în UE

(4)  Avizul CESE pe tema „Un plan de investiții pentru Europa” (JO C 268, 14.8.2015, p. 27).

4

(5)  Comunicările CE Piața unică a telecomunicațiilor – COM(2013) 634 final; Uniunea energetică europeană – COM(2014) 520 final, COM(2015) 80 final și COM(2015) 82 final; Piața unică a transporturilor – COM(2014) 22 final.

5

Piața unică a telecomunicațiilor –

Uniunea energetică europeană

Piața unică a transporturilor –

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/34

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind TTIP și impactul său asupra IMM-urilor

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/06)

| Raportor: | dna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Coraportor: | dl Panagiotis GKOFAS |

Raportor:

dna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Coraportor:

dl Panagiotis GKOFAS

La 11 decembrie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

TTIP și impactul său asupra IMM-urilor.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 2 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 187 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Dat fiind rolul important al IMM-urilor în economia europeană, CESE consideră esențial să se poată dispune de un studiu de impact precis, mai ales în raport cu efectele asupra locurilor de muncă și a normelor deontologice, pentru fiecare sector și pentru fiecare stat membru, care să analizeze consecințele previzibile pe care intrarea în vigoare a TTIP, în termenii actuali ai negocierii, le-ar avea asupra IMM-urilor europene. |
| --- | --- |

1.1.

Dat fiind rolul important al IMM-urilor în economia europeană, CESE consideră esențial să se poată dispune de un studiu de impact precis, mai ales în raport cu efectele asupra locurilor de muncă și a normelor deontologice, pentru fiecare sector și pentru fiecare stat membru, care să analizeze consecințele previzibile pe care intrarea în vigoare a TTIP, în termenii actuali ai negocierii, le-ar avea asupra IMM-urilor europene.

| 1.2. | Cele două studii realizate de DG Comerț cu privire la IMM-uri, unul privind provocările și oportunitățile pentru IMM-urile cu activități de export în general (1) și altul, mai recent, din aprilie 2015, care privește în special IMM-urile și parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2) sunt cu siguranță utile, dar nu acoperă toate aspectele. Acestea permit prezentarea anumitor dificultăți legate de internaționalizarea IMM-urilor și de barierele comerciale și de reglementare cu care se confruntă acestea, dar nu oferă o estimare exactă, justificată și detaliată pe sector și pe stat membru cu privire la impactul pe care l-ar putea avea TTIP asupra întreprinderilor cu și fără activități de export, care fac parte din diversele lanțuri valorice. |
| --- | --- |

1.2.

Cele două studii realizate de DG Comerț cu privire la IMM-uri, unul privind provocările și oportunitățile pentru IMM-urile cu activități de export în general (1) și altul, mai recent, din aprilie 2015, care privește în special IMM-urile și parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2) sunt cu siguranță utile, dar nu acoperă toate aspectele. Acestea permit prezentarea anumitor dificultăți legate de internaționalizarea IMM-urilor și de barierele comerciale și de reglementare cu care se confruntă acestea, dar nu oferă o estimare exactă, justificată și detaliată pe sector și pe stat membru cu privire la impactul pe care l-ar putea avea TTIP asupra întreprinderilor cu și fără activități de export, care fac parte din diversele lanțuri valorice.

| 1.3. | Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să efectueze un nou studiu de impact privind IMM-urile, întreprinderile foarte mici (IFM), microîntreprinderile și profesiile liberale, indiferent dacă sunt sau nu exportatoare, în vederea măsurării impactului potențial al înființării unei piețe transatlantice integrate în sectoarele lor de activitate (agricultură și sectorul agroalimentar, turism, meșteșuguri, hoteluri, alimentație publică, industrie, servicii etc.). Este extrem de important să se poată prevedea modul în care aceste întreprinderi vor fi afectate de deschiderea unei piețe transatlantice mai integrate. Va modifica oare TTIP modelul lor de afaceri, metodele lor de producție, cadrul lor de reglementare, natura serviciilor sau strategiile lor de investiții și de ocupare a forței de muncă în cadrul unui nou spațiu de concurență? |
| --- | --- |

1.3.

Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să efectueze un nou studiu de impact privind IMM-urile, întreprinderile foarte mici (IFM), microîntreprinderile și profesiile liberale, indiferent dacă sunt sau nu exportatoare, în vederea măsurării impactului potențial al înființării unei piețe transatlantice integrate în sectoarele lor de activitate (agricultură și sectorul agroalimentar, turism, meșteșuguri, hoteluri, alimentație publică, industrie, servicii etc.). Este extrem de important să se poată prevedea modul în care aceste întreprinderi vor fi afectate de deschiderea unei piețe transatlantice mai integrate. Va modifica oare TTIP modelul lor de afaceri, metodele lor de producție, cadrul lor de reglementare, natura serviciilor sau strategiile lor de investiții și de ocupare a forței de muncă în cadrul unui nou spațiu de concurență?

| 1.4. | CESE ar dori să profite de această ocazie oferită de negocierile cu SUA pentru a monitoriza mai îndeaproape cele două politici de sprijin pentru IMM-uri de o parte și de alta a Atlanticului, pe baza unei abordări bazate pe dovezi (de exemplu, prin analiza comparativă a relației dintre achizițiile publice și IMM-uri, a accesului la finanțare și la condițiile piețelor de capital, a gestionării catastrofelor, a cerințelor/informațiilor privitoare la accesul pe piețe, precum și a standardelor pentru întreprinderile mici). Această comparație va permite, fără îndoială, să se întreprindă noi măsuri relevante pentru a sprijini IMM-urile europene, în vederea consolidării punerii practice în aplicare a SBA-ului european. Comitetul lucrează în prezent la elaborarea unui aviz pe această temă (INT/755), în continuarea avizelor anterioare pe aceeași temă. El consideră că a sosit momentul ca instituțiile europene să ia în considerație solicitarea formulată de organizațiile europene și naționale de IMM-uri în sensul unui SBA obligatoriu din punct de vedere juridic și a unei mai bune coordonări între politicile industriale și comerciale. De asemenea, este necesar ca rețeaua „reprezentanților IMM-urilor” („SMEs envoys”) să se transforme într-o veritabilă autoritate și mai eficientă de coordonare, monitorizare și punere în aplicare a politicii în favoarea acestora în cadrul pieței interne, militând în favoarea recunoașterii nevoilor nou apărute și a găsirii unor soluții adecvate pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

1.4.

CESE ar dori să profite de această ocazie oferită de negocierile cu SUA pentru a monitoriza mai îndeaproape cele două politici de sprijin pentru IMM-uri de o parte și de alta a Atlanticului, pe baza unei abordări bazate pe dovezi (de exemplu, prin analiza comparativă a relației dintre achizițiile publice și IMM-uri, a accesului la finanțare și la condițiile piețelor de capital, a gestionării catastrofelor, a cerințelor/informațiilor privitoare la accesul pe piețe, precum și a standardelor pentru întreprinderile mici). Această comparație va permite, fără îndoială, să se întreprindă noi măsuri relevante pentru a sprijini IMM-urile europene, în vederea consolidării punerii practice în aplicare a SBA-ului european. Comitetul lucrează în prezent la elaborarea unui aviz pe această temă (INT/755), în continuarea avizelor anterioare pe aceeași temă. El consideră că a sosit momentul ca instituțiile europene să ia în considerație solicitarea formulată de organizațiile europene și naționale de IMM-uri în sensul unui SBA obligatoriu din punct de vedere juridic și a unei mai bune coordonări între politicile industriale și comerciale. De asemenea, este necesar ca rețeaua „reprezentanților IMM-urilor” („SMEs envoys”) să se transforme într-o veritabilă autoritate și mai eficientă de coordonare, monitorizare și punere în aplicare a politicii în favoarea acestora în cadrul pieței interne, militând în favoarea recunoașterii nevoilor nou apărute și a găsirii unor soluții adecvate pentru IMM-uri.

| 1.4.1. | Categoria IMM-urilor în cadrul Uniunii Europene este ea însăși foarte eterogenă, având o proporție covârșitoare de întreprinderi foarte mici, cu mai puțin de nouă angajați. În plus, această distribuție a IMM-urilor pe dimensiuni este, de asemenea, foarte diferită între statele membre. Același lucru este valabil și pentru profesiile liberale reglementate sau nu. Dată fiind această prezență pregnantă a microîntreprinderilor în domeniul comerțului, al industriei și al artizanatului, CESE recomandă ca CE, în cooperare cu autoritățile din statele membre cele mai afectate (inclusiv institutele publice sau private de cercetare și universitățile) să acționeze în virtutea unui plan specific de acțiune multianual al UE și al SUA, să organizeze campanii de sensibilizare și de informare pentru IMM-uri la nivel cât mai local, să înființeze baze de date multilingve și seminare de formare cu privire la conținutul diverselor capitole ale TTIP, precum și la sectoarele afectate, la oportunitățile și la punctele de urmărit aferente. |
| --- | --- |

1.4.1.

Categoria IMM-urilor în cadrul Uniunii Europene este ea însăși foarte eterogenă, având o proporție covârșitoare de întreprinderi foarte mici, cu mai puțin de nouă angajați. În plus, această distribuție a IMM-urilor pe dimensiuni este, de asemenea, foarte diferită între statele membre. Același lucru este valabil și pentru profesiile liberale reglementate sau nu. Dată fiind această prezență pregnantă a microîntreprinderilor în domeniul comerțului, al industriei și al artizanatului, CESE recomandă ca CE, în cooperare cu autoritățile din statele membre cele mai afectate (inclusiv institutele publice sau private de cercetare și universitățile) să acționeze în virtutea unui plan specific de acțiune multianual al UE și al SUA, să organizeze campanii de sensibilizare și de informare pentru IMM-uri la nivel cât mai local, să înființeze baze de date multilingve și seminare de formare cu privire la conținutul diverselor capitole ale TTIP, precum și la sectoarele afectate, la oportunitățile și la punctele de urmărit aferente.

| 1.4.2. | Profesiile liberale, indiferent dacă sunt reglementate sau nu, formează în cadrul UE un sistem de servicii sensibile în interesul clientului și al publicului larg, cărora li s-a atribuit un rol specific. |
| --- | --- |

1.4.2.

Profesiile liberale, indiferent dacă sunt reglementate sau nu, formează în cadrul UE un sistem de servicii sensibile în interesul clientului și al publicului larg, cărora li s-a atribuit un rol specific.

| 1.5. | CESE salută existența unui capitol specific IMM-urilor în cadrul acestor negocieri, dar dorește să îmbunătățească conținutul acestuia prin propunerile formulate în secțiunea „Observații specifice” din prezentul aviz. Conținutul actual propus de Comisia Europeană ar trebui să fie completat cu privire la mai multe aspecte, mai ales în ce privește modalitățile de reprezentare a IMM-urilor în viitorul Comitet IMM, precum și competențele acestuia. |
| --- | --- |

1.5.

CESE salută existența unui capitol specific IMM-urilor în cadrul acestor negocieri, dar dorește să îmbunătățească conținutul acestuia prin propunerile formulate în secțiunea „Observații specifice” din prezentul aviz. Conținutul actual propus de Comisia Europeană ar trebui să fie completat cu privire la mai multe aspecte, mai ales în ce privește modalitățile de reprezentare a IMM-urilor în viitorul Comitet IMM, precum și competențele acestuia.

CESE solicită CE, PE și altor autorități competente să introducă un „capitol privind IMM-urile” cu caracter permanent în negocierile comerciale actuale și viitoare în care interesele IMM-urilor din UE vor fi luate în considerare, în vederea valorificării beneficiilor potențiale în diferite regiuni și pe diferite piețe.

Aceasta, împreună cu aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică” (Think small first) în politicile comerciale, va garanta că IMM-urile pot și trebuie să devină beneficiarii și actorii principali ai procesului de globalizare.

| 1.6. | CESE solicită ca reprezentantul Comisiei Europene pentru IMM-uri să se asigure că întreprinderile mici și microîntreprinderile, precum și profesiile liberale sunt reprezentate în procesul de negociere, dispunând de cel puțin un loc rezervat lor în comitetul consultativ al TTIP (TTIP Advisory Board), pentru a rezolva problema lipsei de informații, a asigura o expertiză multisectorială necesară și a respecta cerințele de bază cu privire la transparența informațiilor/datelor de interes comun. El recomandă, de asemenea, introducerea unor măsuri pentru sprijinirea organizațiilor economice, profesionale și sectoriale de IMM-uri în munca lor de îndrumare și consiliere a IMM-urilor și microîntreprinderilor, în cooperare cu instituțiile științifice și de cercetare interesate, precum și a unor măsuri de finanțare în caz de necesitate. El solicită recunoașterea reciprocă a calificărilor și a diplomelor, la toate nivelurile administrației publice și în condiții de concurență loială la toate nivelurile procedurii de achiziții publice (inclusiv al statelor federale, al regiunilor și al municipalităților). |
| --- | --- |

1.6.

CESE solicită ca reprezentantul Comisiei Europene pentru IMM-uri să se asigure că întreprinderile mici și microîntreprinderile, precum și profesiile liberale sunt reprezentate în procesul de negociere, dispunând de cel puțin un loc rezervat lor în comitetul consultativ al TTIP (TTIP Advisory Board), pentru a rezolva problema lipsei de informații, a asigura o expertiză multisectorială necesară și a respecta cerințele de bază cu privire la transparența informațiilor/datelor de interes comun. El recomandă, de asemenea, introducerea unor măsuri pentru sprijinirea organizațiilor economice, profesionale și sectoriale de IMM-uri în munca lor de îndrumare și consiliere a IMM-urilor și microîntreprinderilor, în cooperare cu instituțiile științifice și de cercetare interesate, precum și a unor măsuri de finanțare în caz de necesitate. El solicită recunoașterea reciprocă a calificărilor și a diplomelor, la toate nivelurile administrației publice și în condiții de concurență loială la toate nivelurile procedurii de achiziții publice (inclusiv al statelor federale, al regiunilor și al municipalităților).

2.   Observații generale

2.1.   
  Importanța IMM-urilor pe cele două maluri ale Atlanticului

Deși europenii și americanii au definiții diferite ale „IMM-urilor”, ele asigură cea mai mare parte din activitățile economice, din valoarea adăugată și din locurile de muncă create de ambele părți ale Atlanticului. Aceasta înseamnă că, din punctul de vedere al valorii adăugate, precum și al creării de legături, impactul major al parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) asupra economiei va fi determinat de IMM-uri și de abilitatea acestora de a profita de ocazie pentru a cuceri noi piețe și de a se adapta la noua situație. Diverse studii arată că IMM-urile care acționează la scară internațională sunt mai inovatoare, cresc mai rapid și creează locuri de muncă mai numeroase și mai bine plătite.

2.1.1.   IMM-urile în cadrul Uniunii: foarte adesea este vorba de întreprinderi foarte mici

În UE, o întreprindere mică sau mijlocie este o întreprindere care are mai puțin de 250 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane EUR. Potrivit statisticilor Comisiei Europene, în UE există peste 20 de milioane de IMM-uri, reprezentând 98 % din totalul întreprinderilor, 67 % din populația activă și 58 % din valoarea adăugată brută. Între 2002 și 2010, IMM-urile europene au fost responsabile de 85 % din locurile de muncă create în cadrul UE.

Conform celui mai recent raport al Comisiei Europene, IMM-urile europene furnizează 28 % din totalul exporturilor directe către SUA, ceea ce reflectă marja posibilului progres. Din cele 7 90  000 de întreprinderi europene care exportă către țările din afara UE, 6 19  000 sunt IMM-uri, din care 3 53  000 de IFM-uri cu mai puțin de nouă angajați, ceea ce demonstrează că dimensiunea lor redusă nu le împiedică să exporte (3).

În schimb, proporția IMM-urilor europene care exportă în prezent în Statele Unite este oarecum scăzută, și anume 1 50  000, potrivit raportului menționat anterior, din care 65  000 au mai puțin de nouă angajați. Această proporție, de mai puțin de 1 % din IMM-urile europene, care sunt în număr de peste 20 de milioane, pare foarte scăzută. Multe IMM-uri și IFM-uri din anumite țări (de exemplu, Italia) au o activitate foarte intensă de schimburi comerciale cu piețele din SUA. Totuși, datele Eurostat nu iau în considerare decât exporturile directe, nu și pe cele indirecte, și anume, faptul că numeroase IMM-uri/IFM-uri lucrează în regim de subcontractare sau Business to Business, producând bunuri sau servicii intermediare care sunt apoi asamblate pentru a fi exportate în SUA. Această valoare modestă se explică și prin ponderea în economia europeană a IMM-urilor și IFM-urilor strâns legate de economia locală (economie față-n față), care nu sunt interesate să exporte sau să investească în străinătate. Există în schimb, fără îndoială, un potențial de creștere semnificativ pentru întreprinderile care ar putea exporta sau care exportă deja către țări terțe.

2.1.2.   IMM-urile în SUA, întreprinderi mai structurate

În Statele Unite, IMM-urile sunt întreprinderi de până la 500 de angajați, iar, în unele sectoare, de până la 1  000 sau chiar 1  500 (4). Aceste întreprinderi, care pot fi așadar de câteva ori mai mari decât omoloagele lor din Uniunea Europeană, reprezintă, la rândul lor, coloana vertebrală a economiei americane. IMM-urile din SUA, în număr de 28 de milioane, reprezentă 99 % din totalul întreprinderilor americane și angajează peste 50 % din lucrătorii din sectorul privat, asigurând 65 % din locurile de muncă create net în acest sector.

2.2.   
  Importanța TTIP pentru IMM-uri

| 2.2.1. | Din cauza dimensiunii lor, IMM-urile sunt adesea dezavantajate în mod disproporționat prin taxele vamale ridicate și prin dispozițiile din reglementare care afectează comerțul transatlantic, întrucât ele au nevoie de mai multe resurse și competențe decât întreprinderile mari pentru a depăși barierele comerciale, în vederea efectuării unor schimburi mult mai limitate, ca volum și valoare. Din aceste motive, ele vor beneficia de pe urma măsurilor de liberalizare tarifară și netarifară prevăzute în acord transatlantic. În avizul său pe tema „Relațiile comerciale transatlantice și poziția CESE cu privire la îmbunătățirea cooperării și la un eventual acord de liber schimb UE-SUA”, CESE a făcut deja un inventar al oportunităților și al punctelor de monitorizat în toate domeniile acoperite de negociere (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

Din cauza dimensiunii lor, IMM-urile sunt adesea dezavantajate în mod disproporționat prin taxele vamale ridicate și prin dispozițiile din reglementare care afectează comerțul transatlantic, întrucât ele au nevoie de mai multe resurse și competențe decât întreprinderile mari pentru a depăși barierele comerciale, în vederea efectuării unor schimburi mult mai limitate, ca volum și valoare. Din aceste motive, ele vor beneficia de pe urma măsurilor de liberalizare tarifară și netarifară prevăzute în acord transatlantic. În avizul său pe tema „Relațiile comerciale transatlantice și poziția CESE cu privire la îmbunătățirea cooperării și la un eventual acord de liber schimb UE-SUA”, CESE a făcut deja un inventar al oportunităților și al punctelor de monitorizat în toate domeniile acoperite de negociere (5).

| 2.2.2. | Unul dintre principalele avantaje ale TTIP pentru IMM-uri îl reprezintă rezultatele în domeniul cooperării în ce privește reglementarea, ceea ce ar putea duce la armonizare și apropierea anumitor dispoziții, recunoașterea reciprocă a inspecțiilor și certificărilor. Cu toate acestea, CESE ar dori să reamintească angajamentul ferm asumat de ambele părți de a nu utiliza TTIP pentru a reduce standardele tehnice existente. Ca atare, ar putea fi foarte promițătoare o analiză a valorii adăugate generate de experiența UE privind organizația „Standarde pentru întreprinderile mici” (Small Business Standards), sprijinită de CE în parteneriat cu cele mai reprezentative organizații ale IMM-urilor. Cooperarea în materie de reglementare ar trebui să fie transparentă și să respecte autonomia de reglementare a statelor membre și a Uniunii Europene, păstrând însă capacitățile acestora de a adopta măsurile pe care le consideră adecvate în domenii precum sănătatea, protecția consumatorilor, a lucrătorilor sau a mediului. |
| --- | --- |

2.2.2.

Unul dintre principalele avantaje ale TTIP pentru IMM-uri îl reprezintă rezultatele în domeniul cooperării în ce privește reglementarea, ceea ce ar putea duce la armonizare și apropierea anumitor dispoziții, recunoașterea reciprocă a inspecțiilor și certificărilor. Cu toate acestea, CESE ar dori să reamintească angajamentul ferm asumat de ambele părți de a nu utiliza TTIP pentru a reduce standardele tehnice existente. Ca atare, ar putea fi foarte promițătoare o analiză a valorii adăugate generate de experiența UE privind organizația „Standarde pentru întreprinderile mici” (Small Business Standards), sprijinită de CE în parteneriat cu cele mai reprezentative organizații ale IMM-urilor. Cooperarea în materie de reglementare ar trebui să fie transparentă și să respecte autonomia de reglementare a statelor membre și a Uniunii Europene, păstrând însă capacitățile acestora de a adopta măsurile pe care le consideră adecvate în domenii precum sănătatea, protecția consumatorilor, a lucrătorilor sau a mediului.

2.3.   
  Dezvoltarea IMM-urilor la nivel internațional

Potrivit OMC, dezvoltarea IMM-urilor la nivel internațional poate fi împărțită în patru etape:

| — | exporturi directe către o țară străină; |
| --- | --- |

—

exporturi directe către o țară străină;

| — | exporturi cu ajutorul profesioniștilor independenți străini; |
| --- | --- |

—

exporturi cu ajutorul profesioniștilor independenți străini;

| — | crearea de filiale în străinătate; |
| --- | --- |

—

crearea de filiale în străinătate;

| — | înființarea de infrastructuri în străinătate, pentru a produce și a desface în țara țintă a exporturilor. |
| --- | --- |

—

înființarea de infrastructuri în străinătate, pentru a produce și a desface în țara țintă a exporturilor.

În fiecare etapă este neapărat nevoie de informații suplimentare, de capacitate pentru respectarea cerințelor administrative și resurse umane și financiare, întrucât IMM-urile, înainte de a începe să exporte bunuri și/sau servicii, trebuie să aibă o bună cunoaștere a regulilor de funcționare a pieței în cauză. Apoi, acestea trebuie să fie în măsură să elaboreze o strategie pe termen mai lung, pentru a se stabili și, în cele din urmă, integra pe deplin în țara destinatară a exporturilor, prin intermediul unor întreprinderi locale care să utilizeze resurse umane locale, în conformitate cu reglementările locale. Desigur, economia digitală ar putea ajuta IMM-urile să se internaționalizeze mai rapid. Expansiunea rapidă a comerțului electronic oferă întreprinderilor mici oportunități mai ample de afaceri, mai ales în sectorul bunurilor de consum (comerț de la întreprindere la consumator, sau „B to C”), iar pentru profesiile liberale și în sectorul Business to Business.

De asemenea, analiza Comisiei demonstrează că există o legătură între dimensiunea întreprinderii și volumul exportului. IMM-urile reprezintă 81 % din întreprinderile exportatoare, dar numai 34 % din volumul exporturilor (6), având însă, în domenii speciale de nișă, cote de piață la nivel global de peste 50 %.

2.4.   
  Gradul de internaționalizare a IMM-urilor în SUA și în UE

Potrivit anumitor surse, IMM-urile europene au un nivel mai ridicat de internaționalizare decât cele din Statele Unite. Aceasta se datorează în principal participării IMM-urilor din UE la comerțul intraeuropean, un proces departe de a se fi încheiat. Acesta reprezintă primul pas către internaționalizare, și, dat fiind că le sporește cunoștințele în privința piețelor internaționale, le permite să caute oportunități în afara UE. Dimensiunile nu par a fi un factor care să le blocheze: în anumite state membre, 90 % din întreprinderile exportatoare sunt IMM-uri, iar anumite sectoare, cum ar fi cel textil, agroalimentar, al echipamentelor sau al mobilierului, sunt în special orientate către export.

Deși statisticile privind acest subiect sunt destul de rare și uneori dificil de analizat, având în vedere diversitatea metodelor utilizate și datele care nu sunt întotdeauna comparabile, studii realizate pentru Comisia Europeană (7) au arătat faptul că în UE, 42 % din IMM-uri sunt implicate într-o formă de internaționalizare.

Internaționalizarea unei întreprinderi este adesea legată de factori precum:

| — | ponderea exportului în sectorul său de activitate; |
| --- | --- |

—

ponderea exportului în sectorul său de activitate;

| — | dimensiunea pieței interne. |
| --- | --- |

—

dimensiunea pieței interne.

Gradul de internaționalizare a IMM-urilor europene este mai mare în sectoare cum ar fi comerțul cu ridicata, extracția minieră, producția manufacturieră, cercetarea și vânzarea de autovehicule, în timp ce este relativ mic în domenii precum serviciile juridice, construcțiile, planificare și dezvoltare și serviciile de sănătate umană, care, prin natura lor, sunt mai dependente de proximitatea clientului sau pacientului (8).

În conformitate cu studiul american dedicat acestui aspect (9), IMM-urile reprezintă aproximativ 30 % din exporturile de mărfuri înregistrate în SUA, principalele lor piețe de destinație fiind Canada și Mexic, și anume piețele partenere din cadrul ALENA (Acordul Nord-American de Liber Schimb). Produsele electrice, utilajele și produsele chimice sunt printre principalele categorii de mărfuri de export pentru IMM-uri. Datele referitoare la exporturile de servicii ale IMM-urilor americane sunt foarte limitate, dar conform anumitor estimări, serviciile profesionale constituie un sector care generează o parte substanțială a activității de export a SUA.

2.5.   
  Rolul actual al IMM-urilor în comerțul și investițiile transatlantice

Schimburile comerciale bilaterale transatlantice se caracterizează printr-o proporție ridicată a schimburilor între întreprinderi multinaționale. Aceasta înseamnă că majoritatea acestor schimburi bilaterale specifice este formată din fluxuri de servicii și de mărfuri în cadrul aceluiași grup, dar și din schimburi de licențe și de drepturi de proprietate intelectuală și din mișcări de capital între societățile-mamă și filiale.

Studiul Comisiei privind IMM-urile și TTIP indică faptul că IMM-urile reprezentau 28 % din exporturile UE ca volum în 2012. Această cifră este mai mică decât media exporturilor în volum ale IMM-urilor către toate piețele din afara UE, care este de 32 %. Această cifră trebuie, de asemenea, analizată împreună cu cota IMM-urilor în totalul întreprinderilor exportatoare către SUA, care este de 88 %, acesta fiind un procent cu mult mai ridicat decât media IMM-urilor care exportă către țări terțe, care este de 78 %. Aceste cifre confirmă ideea conform căreia o mare parte din volumul exporturilor este generată de schimburile comerciale în interiorul grupurilor, ceea ce indică potențialul pe care îl poate avea un acord transatlantic pentru stimularea exporturilor și a investițiilor IMM-urilor din UE. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce faptul că această cifră nu ia în considerare exporturile indirecte ale IMM-urilor europene care, în calitate de subcontractanți și producători de produse semifinite, contribuie la elaborarea de produse finite complexe exportate către SUA. La nivelul statelor membre, există o mare disparitate în ceea ce privește numărul de IMM-uri cu activități de export și volumul acestuia.

Nu există date exacte privind numărul de IMM-uri americane care exportă către UE și volumul acestor exporturi. Cu toate acestea, IMM-urile din Statele Unite constituie 33 % din exporturile americane (10), ceea ce reprezintă o cifră foarte apropiată de cea înregistrată în Uniunea Europeană.

2.6.   
  Principalele obstacole cu care se confruntă IMM-urile

Din cauza dimensiunii lor, IMM-urilor le este mai greu să pătrundă pe piețele străine, să acopere costurile suplimentare legate de volumul scăzut al schimburilor și să se adapteze la reglementările locale. Potrivit lui Sergio Arzeni, director al Centrului pentru antreprenoriat, IMM-uri și dezvoltare locală al OCDE, „costurile legate de conformitate ar putea fi, proporțional, de între 10 și 30 de ori mai mari pentru IMM-uri decât pentru întreprinderile mari” (11).

Pe scurt, principalele dificultăți cu care se confruntă IMM-urile atunci când se extind la nivel internațional sunt inerente dimensiunii lor reduse și resurselor lor limitate, dificultăți pe care trebuie să le depășească chiar înainte de a aborda obstacolele specifice din calea comerțului și a investițiilor, și anume:

| — | obstacolele în ceea ce privește accesul la finanțarea exporturilor; |
| --- | --- |

—

obstacolele în ceea ce privește accesul la finanțarea exporturilor;

| — | lipsa de informații și de date actualizate privind cerințele legate de produse/servicii; |
| --- | --- |

—

lipsa de informații și de date actualizate privind cerințele legate de produse/servicii;

| — | cunoașterea insuficientă a pieței pe care doresc să vândă produse sau servicii (studii de piață); |
| --- | --- |

—

cunoașterea insuficientă a pieței pe care doresc să vândă produse sau servicii (studii de piață);

| — | dificultăți de a găsi clienți potențiali și de a intra în contact cu aceștia; |
| --- | --- |

—

dificultăți de a găsi clienți potențiali și de a intra în contact cu aceștia;

| — | personal fără o formare adecvată pentru gestionarea unei dezvoltări internaționale sau pentru a stabili contacte cu investitori sau importatori; |
| --- | --- |

—

personal fără o formare adecvată pentru gestionarea unei dezvoltări internaționale sau pentru a stabili contacte cu investitori sau importatori;

| — | lipsa unor stimulente și a sprijinului din partea autorităților publice, precum și o administrație destul de greoaie a politicilor publice de sprijin; |
| --- | --- |

—

lipsa unor stimulente și a sprijinului din partea autorităților publice, precum și o administrație destul de greoaie a politicilor publice de sprijin;

| — | barierele culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

—

barierele culturale și lingvistice;

| — | reglementarea neuniformă și mecanismele de adaptare și recunoaștere a calificărilor și autorizațiilor de funcționare. |
| --- | --- |

—

reglementarea neuniformă și mecanismele de adaptare și recunoaștere a calificărilor și autorizațiilor de funcționare.

Prima necesitate a IMM-urilor, luând în considerare carențele sus-menționate, constă în a dispune de servicii adaptate de îndrumare și consiliere (consultanță personalizată sau coaching, instruire sau mentoring etc.), furnizate, în general, de organizațiile lor profesionale și sectoriale.

În ceea ce privește barierele din calea comerțului și a investițiilor cu care se confruntă întreprinderile europene în SUA, acestea par a fi destul de greu de clasificat în ordinea importanței, deoarece întreprinderile descriu adesea obstacolele întâmpinate, fără a le clasifica neapărat într-o categorie specifică. De asemenea, există o diferență între obstacolele percepute de întreprinderile neexportatoare și obstacolele reale cu care se confruntă întreprinderile exportatoare. Cu toate acestea, pe baza diverselor studii și sondaje realizate (12), principalele obstacole pot fi descrise după cum urmează:

| — | diferențele considerabile în ce privește nivelul de răspundere și posibilitatea de a încheia o asigurare la un tarif conform pieței; |
| --- | --- |

—

diferențele considerabile în ce privește nivelul de răspundere și posibilitatea de a încheia o asigurare la un tarif conform pieței;

| — | costurile de export (exclusiv taxele vamale), legate de costurile de transport, durata și complexitatea formalităților vamale și necesitatea de a avea sau de a plăti un agent vamal, precum și de a dispune, îndeosebi în Statele Unite, de o asigurare pentru a face față eventualelor reclamații de responsabilitate; |
| --- | --- |

—

costurile de export (exclusiv taxele vamale), legate de costurile de transport, durata și complexitatea formalităților vamale și necesitatea de a avea sau de a plăti un agent vamal, precum și de a dispune, îndeosebi în Statele Unite, de o asigurare pentru a face față eventualelor reclamații de responsabilitate;

| — | dificultățile întâmpinate în accesarea creditelor pentru export; |
| --- | --- |

—

dificultățile întâmpinate în accesarea creditelor pentru export;

| — | impozitele și taxele vamale, care încă reprezintă un obstacol important pentru anumite sectoare, cum ar fi cel al tutunului, al textilelor și confecțiilor; |
| --- | --- |

—

impozitele și taxele vamale, care încă reprezintă un obstacol important pentru anumite sectoare, cum ar fi cel al tutunului, al textilelor și confecțiilor;

| — | complexitatea normelor de origine și costul certificatelor de origine; |
| --- | --- |

—

complexitatea normelor de origine și costul certificatelor de origine;

| — | îndeplinirea diferitelor standarde tehnice sau sanitare și fitosanitare și certificările și inspecțiile impuse de aceste norme; |
| --- | --- |

—

îndeplinirea diferitelor standarde tehnice sau sanitare și fitosanitare și certificările și inspecțiile impuse de aceste norme;

| — | reglementările tehnice sau sanitare, impuse doar în anumite state americane sau normele divergente între state; |
| --- | --- |

—

reglementările tehnice sau sanitare, impuse doar în anumite state americane sau normele divergente între state;

| — | divergențele în ce privește cerințele de calificare și restricțiile de activitate din diferite state membre și circumscripții locale; |
| --- | --- |

—

divergențele în ce privește cerințele de calificare și restricțiile de activitate din diferite state membre și circumscripții locale;

| — | protecția drepturilor de proprietate intelectuală, în special nerespectarea denumirilor de origine și reglementările diferite referitoare la mărci și brevete; |
| --- | --- |

—

protecția drepturilor de proprietate intelectuală, în special nerespectarea denumirilor de origine și reglementările diferite referitoare la mărci și brevete;

| — | costul protecției juridice și de supraveghere a pieței pentru întreprinderile europene care dețin indicații geografice; |
| --- | --- |

—

costul protecției juridice și de supraveghere a pieței pentru întreprinderile europene care dețin indicații geografice;

| — | restricțiile privind achizițiile publice din cauza „Buy American Act” și a modificărilor periodice ale acestuia, menite a extinde domeniul său de aplicare; |
| --- | --- |

—

restricțiile privind achizițiile publice din cauza „Buy American Act” și a modificărilor periodice ale acestuia, menite a extinde domeniul său de aplicare;

| — | complexitatea procedurilor de obținere a vizelor, a permiselor de ședere, de muncă și de începere a activității în Statele Unite; |
| --- | --- |

—

complexitatea procedurilor de obținere a vizelor, a permiselor de ședere, de muncă și de începere a activității în Statele Unite;

| — | restricțiile sau autorizațiile necesare la nivel federal sau la nivelul statelor federate pentru anumiți furnizori de servicii. |
| --- | --- |

—

restricțiile sau autorizațiile necesare la nivel federal sau la nivelul statelor federate pentru anumiți furnizori de servicii.

Aceste obstacole nu sunt specifice pentru IMM-uri, dar impactul lor este mai puternic și mai descurajant asupra acestora. În TTIP, cele mai multe dintre acestea vor face obiectul unor capitole specifice care se vor aplica fără discriminări tuturor întreprinderilor. Prin urmare, capitolul din TTIP destinat IMM-urilor va avea un obiect destul de limitat: promovarea participării tuturor IMM-urilor pe piața transatlantică, prin punerea la dispoziție a unor informații pertinente și printr-o cooperare consolidată între autoritățile publice responsabile de IMM-uri.

2.7.   
  Necesitățile în materie de sprijin ale IMM-urilor

| 2.7.1. | Prima necesitate a IMM-urilor, în special a întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor, luând în considerare obstacolele întâmpinate și resursele lor limitate, constă în a dispune de servicii adaptate de îndrumare și consiliere, inclusiv în ce privește formarea salariaților (consultanță personalizată sau coaching, instruire sau mentoring), furnizate, în general, de organizațiile lor economice, profesionale și sectoriale. Este necesar să se asigure faptul că acestea din urmă dispun de resursele logistice necesare pentru a putea informa întreprinderile, a le oferi consultanță și a le îndruma în mod individual, în special prin utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI). |
| --- | --- |

2.7.1.

Prima necesitate a IMM-urilor, în special a întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor, luând în considerare obstacolele întâmpinate și resursele lor limitate, constă în a dispune de servicii adaptate de îndrumare și consiliere, inclusiv în ce privește formarea salariaților (consultanță personalizată sau coaching, instruire sau mentoring), furnizate, în general, de organizațiile lor economice, profesionale și sectoriale. Este necesar să se asigure faptul că acestea din urmă dispun de resursele logistice necesare pentru a putea informa întreprinderile, a le oferi consultanță și a le îndruma în mod individual, în special prin utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI).

| 2.7.2. | Pe lângă serviciile de sprijin și consultanță adaptate fiecărui IMM în funcție de propriile sale caracteristici și nevoi, întreprinderile trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a-și finanța investițiile tangibile și intangibile. În acest scop, pe lângă fondurile ESI, CESE recomandă ca instrumentele financiare din programul COSME, inclusiv capitalul de risc și schemele de garantare, să fie ușor accesibile pentru IMM-uri, inclusiv pentru cele dispuse să investească pe piețele SUA. |
| --- | --- |

2.7.2.

Pe lângă serviciile de sprijin și consultanță adaptate fiecărui IMM în funcție de propriile sale caracteristici și nevoi, întreprinderile trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a-și finanța investițiile tangibile și intangibile. În acest scop, pe lângă fondurile ESI, CESE recomandă ca instrumentele financiare din programul COSME, inclusiv capitalul de risc și schemele de garantare, să fie ușor accesibile pentru IMM-uri, inclusiv pentru cele dispuse să investească pe piețele SUA.

| 2.7.3. | UE ar trebui să evalueze oferta de asigurări pentru exporturile de produse și servicii, elaborând oferte care să fie conforme cu necesitățile pieței. |
| --- | --- |

2.7.3.

UE ar trebui să evalueze oferta de asigurări pentru exporturile de produse și servicii, elaborând oferte care să fie conforme cu necesitățile pieței.

2.8.   
  Capitolul destinat IMM-urilor din cadrul TTIP

CESE salută existența unui capitol dedicat exclusiv IMM-urilor în cadrul TTIP, dar pretinde consolidarea conținutului său (a se vedea propunerile formulate în secțiunea „Observații specifice”). Propunerea Uniunii Europene de a include în TTIP un text juridic privind „întreprinderile mici și mijlocii” a fost supusă dezbaterii cu Statele Unite la runda de negocieri desfășurată în perioada 19–23 mai 2014. Este vorba de un capitol inedit pentru UE într-un acord de liber schimb. Un text a fost publicat la 7 ianuarie 2015 (13). Aceste dispoziții capătă forma unui capitol X destinat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și abordează mai multe chestiuni cu scopul de a consolida participarea IMM-urilor la comerț și schimbul de bune practici.

2.8.1.   Cooperarea în materie de IMM-uri

Părțile ar trebui să facă schimb de informații, să creeze și să pună la dispoziție instrumente și resurse cu privire la drepturile de proprietate intelectuală, să facă schimb de bune practici în materie de reglementare, să susțină măsurile de sprijin pentru întreprinderi și să încurajeze investițiile în capital de risc și în întreprinderile mici, în vederea stimulării competitivității IMM-urilor în cadrul comerțului mondial.

2.8.2.   Datele de piață și schimbul de informații

Propunerea actuală privind articolul X, alineatul (2) se referă la schimbul de informații între părți. Se recomandă crearea unei pagini web care să conțină informațiile cele mai relevante (cum ar fi textul acordului TTIP, normele vamale, reglementările tehnice, măsurile sanitare și fitosanitare, normele privind achizițiile publice și procedurile de înregistrare a întreprinderilor). Programul de armonizare a datelor privind domeniile de interes cele mai relevante pentru IMM-uri ar trebui să facă obiectul unei analize comune, desfășurate de un grup alcătuit din experți europeni și americani.

Părțile ar trebui să elaboreze o bază de date online, disponibilă în toate limbile UE, cu toate codurile nomenclaturii vamale și tipurile de taxe vamale, regulile de origine sau dispozițiile privind indicarea țării de origine.

2.8.3.   Serviciul de asistență tehnică

Textul propus de Comisia Europeană menționează un punct de informare unic [articolul X, alineatul (2) litera (c)]. Consiliul economic transatlantic solicită, de asemenea, crearea unui astfel de serviciu. O subrețea extinsă a unor astfel de puncte de informare, susținută de organizații reprezentative ale IMM-urilor, fiabile și cu contacte stabilite în mediul de afaceri din UE și din SUA, ar putea garanta un impact specializat și o participare mai activă din partea diferitelor autorități și a unei game largi de părți interesate.

2.8.4.   Crearea unui Comitet IMM

Un proiect de alineat (4) al articolului X vizează instituirea un comitet transatlantic.

3.   Observații specifice

3.1.   
  Măsurarea impactului diferențelor în definiția IMM-urilor

UE și SUA nu au aceeași interpretare a noțiunii de „IMM”, diferența maximă posibilă fiind cuprinsă între 250 și 1  000 de angajați. În plus, definiția IMM-ului în SUA depinde de sectorul de activitate (14) și se referă în principal la întreprinderile cu mai puțin de 500 de angajați, însă în unele sectoare se includ întreprinderi care pot ajunge la 750 sau chiar la 1  000 de angajați. În majoritatea domeniilor, acestea nu sunt definite în funcție de cifra de afaceri sau de bilanțul total anual.

CESE invită Comisia Europeană să întocmească un tabel detaliat al definiției IMM-ului în SUA, pentru fiecare sector în parte, și în primul rând, să inițieze acțiuni pentru a verifica dacă aceste diferențe între definiții nu sunt în detrimentul IMM-urilor europene, care sunt mai mici.

| 3.1.1. | Profesiile liberale reglementate și nereglementate reprezintă un tip de IMM-uri care există în diferite forme și în grade diferite în toate statele membre ale UE. Ele oferă bunuri și servicii care se bazează pe cunoștințe de specialitate, care presupun ca beneficiarii să le acorde o încredere deosebită și care implică cerințe speciale în ceea ce privește independența acestora. Pe lângă importanța lor ca parteneri economici, ele reprezintă și o componentă esențială a modelului societal european. |
| --- | --- |

3.1.1.

Profesiile liberale reglementate și nereglementate reprezintă un tip de IMM-uri care există în diferite forme și în grade diferite în toate statele membre ale UE. Ele oferă bunuri și servicii care se bazează pe cunoștințe de specialitate, care presupun ca beneficiarii să le acorde o încredere deosebită și care implică cerințe speciale în ceea ce privește independența acestora. Pe lângă importanța lor ca parteneri economici, ele reprezintă și o componentă esențială a modelului societal european.

3.2.   
  Evaluarea și monitorizarea impactului unei piețe transatlantice extinse asupra întreprinderilor exportatoare și neexportatoare

Dat fiind rolul important al IMM-urilor în economia europeană, CESE consideră esențial să se elaboreze un plan, mai ales în raport cu efectele asupra locurilor de muncă, în vederea unui studiu de impact precis întocmit pentru fiecare sector și stat membru în parte și care să analizeze consecințele previzibile pe care intrarea în vigoare a TTIP, în termenii actuali ai negocierii, le-ar avea asupra IMM-urilor europene. Este necesar să se realizeze studii de impact ex ante și ex post asupra IMM-urilor/IFM-urilor, microîntreprinderilor și profesiilor liberale, indiferent dacă au sau nu activități de export, în vederea măsurării impactului potențial al creării unei piețe transatlantice.

Parlamentul European a studiat deja impactul TTIP asupra industriilor manufacturiere și asupra pieței energiei și a conchis că impactul ar fi pozitiv, dar variabil în funcție de sectoarele de activitate (15). Cu toate acestea, încă nu s-a studiat încă în mod specific impactul asupra altor sectoare, mai strâns legate de economia locală (agricultură, turism, meșteșuguri, hoteluri, TIC, restaurante, industrie, activități independente, servicii, profesii liberale etc.).

Următoarele runde de negocieri cu privire la TTIP trebuie să obțină un rezultat ambițios pentru sectorul agricol, cu un accent special asupra accesului pe piață, indicațiilor geografice și măsurilor sanitare și fitosanitare. Este esențial să se mențină standardele ridicate de siguranță alimentară și de sănătate animală și umană care sunt în vigoare în UE.

Este extrem de important să se poată prevedea modul în care aceste întreprinderi vor fi afectate de deschiderea unei piețe transatlantice mai integrate. Va modifica oare TTIP modelul lor de afaceri, metodele lor de producție, natura serviciilor sau a strategiilor lor de investiții și de ocupare a forței de muncă în cadrul unui nou spațiu de concurență? De asemenea, este necesar să se prevadă măsuri și politici de adaptare care să permită tuturor IMM-urilor europene să profite cât mai mult de TTIP.

3.3.   
  Un nou prag de minimis pentru a ajuta IMM-urile/IFM-urile să „testeze” piața la o scară foarte mică

Limitele de minimis stabilesc praguri sub care nu se aplică niciun drept sau taxă, iar procedura de vămuire, inclusiv cerințele referitoare la date, sunt minime.

Trebuie menționată cererea adresată de Consiliul Atlantic și, în general, intenția Statelor Unite de a mări limitele în vigoare până la 800 de dolari pentru pachetele expediate de micile întreprinderi către SUA sau Uniunea Europeană, nivelurile actuale fiind de 200 de dolari și, respectiv, 150 EUR. În Uniunea Europeană, chiar dacă mărfurile sunt scutite de taxe vamale, trebuie plătit TVA pentru coletele cu o valoare mai mare de 10 sau de 22 EUR (în funcție de statul membru).

O majorare a pragurilor de minimis în favoarea călătorilor care sosesc pe calea aerului și pentru pachetele care intră ar putea, în special în sectorul bunurilor de consum, să ajute IMM-urile, și, mai ales, întreprinderile nou-înființate să înceapă să exporte la scară mică sau să utilizeze comerțul electronic fără a fi nevoite să plătească taxe vamale. CESE solicită Comisiei Europene să evalueze fezabilitatea acestei cereri (consecințele asupra veniturilor vamale, drepturilor de proprietate intelectuală, etc.). CESE salută inițiativa Uniunii Europene de a crea o bază de date privind cele „zece lucruri bine de știut pentru a face comerț electronic” (16) destinată operatorilor europeni care își exportă produsele în alte state membre ale UE. Comitetul consideră că o astfel de bază de date poate fi, de asemenea, adaptată la comerțul transatlantic.

3.4.   
  Necesitatea accesului la toate informațiile relevante printr-un portal multilingv

CESE sprijină solicitarea Comisiei Europene referitoare la crearea unui portal pentru IMM-uri și ar dori să facă următoarele solicitări:

| — | toate informațiile trebuie să fie disponibile în cele 24 de limbi oficiale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

toate informațiile trebuie să fie disponibile în cele 24 de limbi oficiale ale Uniunii Europene;

| — | software-ul trebuie să fie cât mai simplu cu putință și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

—

software-ul trebuie să fie cât mai simplu cu putință și ușor de utilizat;

| — | un eșantion de IMM-uri din UE trebuie să testeze funcționarea bazei de date, pentru a se asigura că aceasta corespunde nevoilor lor; |
| --- | --- |

—

un eșantion de IMM-uri din UE trebuie să testeze funcționarea bazei de date, pentru a se asigura că aceasta corespunde nevoilor lor;

| — | baza de date trebuie să conțină și o interfață umană, cu o echipă însărcinată cu formularea răspunsurilor solicitate de pe ambele părți ale Atlanticului. |
| --- | --- |

—

baza de date trebuie să conțină și o interfață umană, cu o echipă însărcinată cu formularea răspunsurilor solicitate de pe ambele părți ale Atlanticului.

Raportul Comisiei privind IMM-urile și TTIP arată în mod clar că o mare parte a întreprinderilor, chiar cunoscând măsurile care se aplică exporturilor lor, nu pot ști dacă este vorba de măsuri federale, de măsuri la nivel de stat sau de norme private. Prin urmare, este important ca autoritățile să poată detecta în mod regulat ce proceduri și regulamente sunt percepute ca fiind extrem de dificile de către IMM-uri și să prevadă fișe specifice de explicare și descriere a demersurilor de urmat pentru a îndeplini cerințele impuse.

3.5.   
  Un comitet IMM reprezentativ cu competențe precise

CESE salută faptul că dialogul deja existent este instituționalizat de către autoritățile responsabile cu IMM-urile la nivel european și american. Cu toate acestea, consideră că este necesar să existe o reprezentare adecvată a organizațiilor reprezentative ale IMM-urilor în cadrul dialogului transatlantic cu privire la acestea și să nu se limiteze componența viitorului Comitet IMM numai la administrațiile naționale, ci să fie deschis organizațiilor care reprezintă IMM-urile/IFM-urile și microîntreprinderile de pe ambele maluri ale Atlanticului. Anumite dispoziții generale privind IMM-urile vor avea, de asemenea, un impact semnificativ asupra angajaților IMM-urilor și asupra consumatorilor produselor lor. Prin urmare, este oportun ca reprezentanți ai acestor părți interesate să facă parte din viitorul Comitet IMM, astfel încât interesele lor să fie luate în considerare de la bun început și așa cum se cuvine.

CESE propune ca atribuțiile viitorului Comitet IMM să fie următoarele: supravegherea condițiilor de aplicare a TTIP în cazul IMM-urilor/IFM-urilor și al microîntreprinderilor și a efectelor acestora asupra angajaților și consumatorilor produselor lor, realizarea de studii de impact, formularea de propuneri pentru rezolvarea dificultăților întâmpinate de IMM-uri/IFM-uri și microîntreprinderi, precum și de angajații și consumatorii produselor lor, organizarea comunicării destinate acestor întreprinderi etc.

3.6.   
  O campanie de informare la nivel național și regional

Este esențial ca IMM-urile să aibă acces la informații adecvate, dacă se dorește ca acestea să beneficieze de noile oportunități de afaceri oferite de TTIP, fie că este vorba de eliminarea tarifelor, de facilitarea schimburilor comerciale sau de cooperarea în materie de reglementare, ceea ce ar duce la o armonizare sau o recunoaștere reciprocă a evaluărilor de conformitate, a calificărilor și reglementărilor din cadrul legislației muncii.

Aceste informații nu pot fi furnizate în mod exclusiv prin pagini web. Pentru ca IMM-urile să cunoască și să înțeleagă mai bine instrumentele și inițiativele de sprijin public disponibile, ar trebui lansată o campanie de informare destinată acestora, care să reunească specialiști în comerțul internațional și experți în materie de export și investiții în Statele Unite. IMM-urile nu sunt conștiente, în mare măsură, de existența instrumentelor care pot contribui la internaționalizarea lor, cum ar fi baza de date privind accesul la piețe sau rețeaua Enterprise Europe. Pentru a reuși să se internaționalizeze și să se dezvolte în străinătate, IMM-urile trebuie să înceapă prin a depune eforturi în țara lor de origine; prin urmare, trebuie să se acorde atenție resurselor și ajutoarelor care ar putea fi acordate acestora de statele membre și, eventual, de UE.

De asemenea, CESE recomandă crearea unei rețele a asociațiilor de IMM-uri europene și americane, cu misiunea de a promova parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții în cadrul unei autentice abordări „de jos în sus”.

3.7.   
  Aprofundarea politicii europene în domeniul IMM-urilor

| 3.7.1. | Este important ca TTIP să nu fie considerat o modalitate de a elimina tratamentul preferențial rezervat IMM-urilor în cadrul contractelor de achiziții publice la nivel local și regional. TTIP ar trebui să mențină aceste priorități, cu condiția ca ele să se aplice fără diferențiere IMM-urilor europene și celor americane. |
| --- | --- |

3.7.1.

Este important ca TTIP să nu fie considerat o modalitate de a elimina tratamentul preferențial rezervat IMM-urilor în cadrul contractelor de achiziții publice la nivel local și regional. TTIP ar trebui să mențină aceste priorități, cu condiția ca ele să se aplice fără diferențiere IMM-urilor europene și celor americane.

| 3.7.2. | În plus, este esențial ca, în cadrul procesului de negociere, precum și în ce privește cooperarea în domeniul reglementării, să fie respectat principiul care constă în „a gândi mai întâi la scară mică” (Think small first), astfel încât să se țină seama de prioritățile și realitățile micilor întreprinderi și microîntreprinderilor chiar de la începutul procesului legislativ, iar interesele lor specifice să fie protejate. În acest scop, CESE solicită ca întreprinderile mici și microîntreprinderile să fie incluse în Comitetul consultativ al TTIP (TTIP Advisory Board). |
| --- | --- |

3.7.2.

În plus, este esențial ca, în cadrul procesului de negociere, precum și în ce privește cooperarea în domeniul reglementării, să fie respectat principiul care constă în „a gândi mai întâi la scară mică” (Think small first), astfel încât să se țină seama de prioritățile și realitățile micilor întreprinderi și microîntreprinderilor chiar de la începutul procesului legislativ, iar interesele lor specifice să fie protejate. În acest scop, CESE solicită ca întreprinderile mici și microîntreprinderile să fie incluse în Comitetul consultativ al TTIP (TTIP Advisory Board).

| 3.7.3. | În ceea ce privește cooperarea în materie de reglementare, ar trebui să se dispună de un sprijin adaptat pentru IMM-uri, în special pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi, pentru a le ajuta să respecte normele. |
| --- | --- |

3.7.3.

În ceea ce privește cooperarea în materie de reglementare, ar trebui să se dispună de un sprijin adaptat pentru IMM-uri, în special pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi, pentru a le ajuta să respecte normele.

| 3.7.4. | Ar trebui subliniat faptul că un mare număr de întreprinderi interesate de piața transatlantică pentru exporturi și investiții sunt întreprinderi care inovează și că ele au nevoie de reglementări stricte și clare pentru protecția proprietății intelectuale, atât în SUA, cât și în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.7.4.

Ar trebui subliniat faptul că un mare număr de întreprinderi interesate de piața transatlantică pentru exporturi și investiții sunt întreprinderi care inovează și că ele au nevoie de reglementări stricte și clare pentru protecția proprietății intelectuale, atât în SUA, cât și în Uniunea Europeană.

| 3.7.5. | În ceea ce privește sectorul agroalimentar, este necesar să se acorde o atenție specială întreprinderilor care-și bazează producția și procesele aferente acesteia pe considerente de ordin etic, cultural și de mediu. Este esențial să se continue promovarea comercializării unor astfel de produse, care contribuie la dezvoltarea durabilă. De asemenea, este necesar să se asigure protecția adecvată a indicațiilor geografice, care reprezintă o garanție pentru consumatori, atât în privința originii produselor, cât și a metodelor de producție. De-a lungul anilor, UE a urmat o politică bazată pe calitate în ceea ce privește produsele sale, ceea ce constituie un avantaj major, oferind atuuri concurențiale producătorilor din Uniune, contribuind în mod semnificativ la menținerea tradiției sale culturale și gastronomice și sprijinind dezvoltarea rurală, precum și politicile de susținere a pieței și a veniturilor producătorilor. |
| --- | --- |

3.7.5.

În ceea ce privește sectorul agroalimentar, este necesar să se acorde o atenție specială întreprinderilor care-și bazează producția și procesele aferente acesteia pe considerente de ordin etic, cultural și de mediu. Este esențial să se continue promovarea comercializării unor astfel de produse, care contribuie la dezvoltarea durabilă. De asemenea, este necesar să se asigure protecția adecvată a indicațiilor geografice, care reprezintă o garanție pentru consumatori, atât în privința originii produselor, cât și a metodelor de producție. De-a lungul anilor, UE a urmat o politică bazată pe calitate în ceea ce privește produsele sale, ceea ce constituie un avantaj major, oferind atuuri concurențiale producătorilor din Uniune, contribuind în mod semnificativ la menținerea tradiției sale culturale și gastronomice și sprijinind dezvoltarea rurală, precum și politicile de susținere a pieței și a veniturilor producătorilor.

| 3.7.6. | CESE ar trebui să examineze într-un alt aviz experiențele legate de „Small Business Act” (SBA) în SUA și în UE, pentru înțelegerea deplină a avantajelor pe care „Small Business Act” din SUA le oferă IMM-urilor americane în ce privește accesul la piețele publice sau, de exemplu, la finanțare. Un astfel de exercițiu va permite, la momentul oportun, să se propună îmbunătățiri la SBA european și metode de lucru mai eficiente în cadrul lui, astfel încât acesta să capete un caracter mai favorabil IMM-urilor și obligatoriu. |
| --- | --- |

3.7.6.

CESE ar trebui să examineze într-un alt aviz experiențele legate de „Small Business Act” (SBA) în SUA și în UE, pentru înțelegerea deplină a avantajelor pe care „Small Business Act” din SUA le oferă IMM-urilor americane în ce privește accesul la piețele publice sau, de exemplu, la finanțare. Un astfel de exercițiu va permite, la momentul oportun, să se propună îmbunătățiri la SBA european și metode de lucru mai eficiente în cadrul lui, astfel încât acesta să capete un caracter mai favorabil IMM-urilor și obligatoriu.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  DG Comerț Chief Economist Note „SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs” („IMM-urile sunt mai importante decât credeți! Provocări și oportunități pentru IMM-urile exportatoare din UE”) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

1

(2)  „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership” („Întreprinderile mici și mijlocii și TTIP”) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

4

(5)  JO C 424, 26.11.2014, p. 9.

5

(6)  A se vedea nota de subsol 1.

6

(7)  Internaționalizarea IMM-urilor – raport final 2010. „Raport anual privind IMM-urile europene 2013-2014” („Annual report on European SMEs 2013/2014”) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, p. 62).

7

(8)  A se vedea nota de subsol 7.

8

(9)  USITC, „SMEs participation in US exports” („Ponderea IMM-urilor în exporturile americane”), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

9

(10)  „Big opportunities for small business” („Mari oportunități pentru întreprinderile mici”), Consiliul Atlantic (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, p. 3).

10

(11)  OMC, wt/COMTD/AFT/W/53, p. 23.

11

(12)  „Big opportunities for small business” („Mari oportunități pentru întreprinderi mici”), Consiliul Atlantic, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, p. 3); „Small and medium sized enterprises and the TTIP” („Întreprinderile mici și mijlocii și TTIP”) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); „Small companies in a big market” („Întreprinderi mici pe o piață mare”) (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

12

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

13

(14)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

14

(15)  ITRE Commission „TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries”, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

15

(16)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en

16

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/44

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/07)

| Raportor: | dna An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Raportor:

dna An LE NOUAIL MARLIÈRE

La 22 ianuarie 2015, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 57 de voturi pentru, 22 de voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE le solicită statelor membre ale UpM și UE să valideze ODD convenite prin ratificarea convențiilor internaționale relevante. |
| --- | --- |

1.1.

CESE le solicită statelor membre ale UpM și UE să valideze ODD convenite prin ratificarea convențiilor internaționale relevante.

| 1.2. | CESE le recomandă statelor membre ale UpM și UE să ofere o protecție solidă investițiilor publice necesare realizării ODD. |
| --- | --- |

1.2.

CESE le recomandă statelor membre ale UpM și UE să ofere o protecție solidă investițiilor publice necesare realizării ODD.

| 1.3. | CESE le recomandă statelor membre ale UpM și UE să organizeze punerea în aplicare, prin implicarea societății civile și a administrațiilor locale, cât mai aproape posibil de cetățeni. |
| --- | --- |

1.3.

CESE le recomandă statelor membre ale UpM și UE să organizeze punerea în aplicare, prin implicarea societății civile și a administrațiilor locale, cât mai aproape posibil de cetățeni.

| 1.4. | Comitetul ia act de concluziile Consiliului „Afaceri externe si relații internaționale” din 26 mai 2015 și în raportul anual pentru 2015 al Comisiei Europene privind angajamentele și rezultatele UE și ale statelor sale membre în materie de asistență oficială pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

1.4.

Comitetul ia act de concluziile Consiliului „Afaceri externe si relații internaționale” din 26 mai 2015 și în raportul anual pentru 2015 al Comisiei Europene privind angajamentele și rezultatele UE și ale statelor sale membre în materie de asistență oficială pentru dezvoltare.

| 1.5. | Regretă, cu toate acestea, faptul că UE își acordă termen până în 2030 pentru a atinge obiectivul de 0,7 % din PIB (1). |
| --- | --- |

1.5.

Regretă, cu toate acestea, faptul că UE își acordă termen până în 2030 pentru a atinge obiectivul de 0,7 % din PIB (1).

| 1.6. | Comitetul susține intenția UE de a consolida aspectele nefinanciare (ratificarea instrumentelor juridice internaționale, lupta împotriva criminalității financiare). |
| --- | --- |

1.6.

Comitetul susține intenția UE de a consolida aspectele nefinanciare (ratificarea instrumentelor juridice internaționale, lupta împotriva criminalității financiare).

| 1.7. | El îndeamnă Comisia să prezinte o poziție coerentă privind interesele comerciale bilaterale, plurilaterale și multilaterale și obiectivele dezvoltării durabile pentru a menține credibilitatea obiectivelor, precum și a ajutorului european. |
| --- | --- |

1.7.

El îndeamnă Comisia să prezinte o poziție coerentă privind interesele comerciale bilaterale, plurilaterale și multilaterale și obiectivele dezvoltării durabile pentru a menține credibilitatea obiectivelor, precum și a ajutorului european.

| 1.8. | Comitetul recomandă extinderea dialogului între partenerii sociali și instituțiile europene din domeniul formării profesionale și al învățării pe tot parcursul vieții, la care a fost invitat să participe și la care a contribuit (2), precum și programele de acțiune în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul recomandă extinderea dialogului între partenerii sociali și instituțiile europene din domeniul formării profesionale și al învățării pe tot parcursul vieții, la care a fost invitat să participe și la care a contribuit (2), precum și programele de acțiune în acest domeniu.

| 1.9. | Comitetul propune ca aceste recomandări să fie incluse în programul UE și în politica sa de vecinătate: coerența între politicile comerciale, politica externă, de dezvoltare, de finanțare și de protecție a democrației și a drepturilor omului, în conformitate cu angajamentele vicepreședintei Federica MOGHERINI față de societatea civilă, afirmate la 28 mai 2015 (3). |
| --- | --- |

1.9.

Comitetul propune ca aceste recomandări să fie incluse în programul UE și în politica sa de vecinătate: coerența între politicile comerciale, politica externă, de dezvoltare, de finanțare și de protecție a democrației și a drepturilor omului, în conformitate cu angajamentele vicepreședintei Federica MOGHERINI față de societatea civilă, afirmate la 28 mai 2015 (3).

2.   Introducere

| 2.1. | Un loc important pe agenda europeană și mondială pentru următorii ani îl va ocupa dezbaterea pe marginea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) post-2015. Regiunea euro-mediteraneeană prezintă unele caracteristici comune datorită cărora este necesar să se acorde o atenție specială modalităților de integrare a obiectivelor de dezvoltare durabilă în politica europeană de vecinătate și în politicile țărilor din sudul Mediteranei. Securitatea alimentară, sărăcia și excluziunea socială, penuria care afectează accesul la apă, situația specială a țărilor în tranziție democratică și economică din regiune, nevoia de restabilire a păcii și securității explică utilitatea unui aviz al CESE, al cărei scop să fie stabilirea de orientări pentru punerea în aplicare și monitorizarea agendei post-2015 în regiunea Mării Mediterane. |
| --- | --- |

2.1.

Un loc important pe agenda europeană și mondială pentru următorii ani îl va ocupa dezbaterea pe marginea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) post-2015. Regiunea euro-mediteraneeană prezintă unele caracteristici comune datorită cărora este necesar să se acorde o atenție specială modalităților de integrare a obiectivelor de dezvoltare durabilă în politica europeană de vecinătate și în politicile țărilor din sudul Mediteranei. Securitatea alimentară, sărăcia și excluziunea socială, penuria care afectează accesul la apă, situația specială a țărilor în tranziție democratică și economică din regiune, nevoia de restabilire a păcii și securității explică utilitatea unui aviz al CESE, al cărei scop să fie stabilirea de orientări pentru punerea în aplicare și monitorizarea agendei post-2015 în regiunea Mării Mediterane.

| 2.2. | Facilitând identificarea provocărilor concrete și elaborând propuneri pentru regiunea euro-mediteraneeană împreună cu societatea civilă, CESE poate oferi o consiliere utilă guvernelor din această regiune grav afectată și instituțiilor europene. |
| --- | --- |

2.2.

Facilitând identificarea provocărilor concrete și elaborând propuneri pentru regiunea euro-mediteraneeană împreună cu societatea civilă, CESE poate oferi o consiliere utilă guvernelor din această regiune grav afectată și instituțiilor europene.

| 2.3. | Prin prezentul aviz, CESE înțelege de asemenea să își continue lucrările efectuate cu privire la obiectivele de dezvoltare durabilă în general și privind în mod specific această regiune geografică – țărmurile Mării Mediterane. |
| --- | --- |

2.3.

Prin prezentul aviz, CESE înțelege de asemenea să își continue lucrările efectuate cu privire la obiectivele de dezvoltare durabilă în general și privind în mod specific această regiune geografică – țărmurile Mării Mediterane.

| 2.4. | Secretarul General al ONU a prezentat un raport care rezumă contribuțiile reținute de grupul de lucru însărcinat cu examinarea obiectivelor universale de dezvoltare durabilă dincolo de 2015, care rezultă din adoptarea declarației guvernelor intitulată „Ce fel de viitor dorim?” după Conferința Rio + 20 și care consacră decizia de a transforma obiectivele mileniului, specifice țărilor în curs de dezvoltare, în obiective universale – deși diferențiate – care privesc întreaga umanitate, atât în țările industrializate, cât și în cele emergente, în curs de dezvoltare sau mai puțin dezvoltate. Au avut loc consultări extinse la diferite niveluri, regionale și subregionale, iar principalele grupuri ale societății civile organizate, reprezentate în Organizația Națiunilor Unite, au avut ocazia să participe și să își poată apăra interesele. 17 obiective și 169 de ținte au fost reținute din perspectiva mijloacelor de punere în aplicare și a parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

2.4.

Secretarul General al ONU a prezentat un raport care rezumă contribuțiile reținute de grupul de lucru însărcinat cu examinarea obiectivelor universale de dezvoltare durabilă dincolo de 2015, care rezultă din adoptarea declarației guvernelor intitulată „Ce fel de viitor dorim?” după Conferința Rio + 20 și care consacră decizia de a transforma obiectivele mileniului, specifice țărilor în curs de dezvoltare, în obiective universale – deși diferențiate – care privesc întreaga umanitate, atât în țările industrializate, cât și în cele emergente, în curs de dezvoltare sau mai puțin dezvoltate. Au avut loc consultări extinse la diferite niveluri, regionale și subregionale, iar principalele grupuri ale societății civile organizate, reprezentate în Organizația Națiunilor Unite, au avut ocazia să participe și să își poată apăra interesele. 17 obiective și 169 de ținte au fost reținute din perspectiva mijloacelor de punere în aplicare și a parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă.

| 2.5. | În 2015, trebuie să se desfășoare două evenimente importante, indisociabile de obiectivele de dezvoltare durabilă post-2015: o conferință internațională privind finanțarea dezvoltării, în iulie 2015, la Addis-Abeba, și cea de a 21-a conferință a părților la convenția-cadru privind combaterea schimbărilor climatice, care va avea loc la sfârșitul lui 2015, la Paris. |
| --- | --- |

2.5.

În 2015, trebuie să se desfășoare două evenimente importante, indisociabile de obiectivele de dezvoltare durabilă post-2015: o conferință internațională privind finanțarea dezvoltării, în iulie 2015, la Addis-Abeba, și cea de a 21-a conferință a părților la convenția-cadru privind combaterea schimbărilor climatice, care va avea loc la sfârșitul lui 2015, la Paris.

| 2.6. | Acest program de dezvoltare durabilă post-2015 își propune să stabilească un cadru pentru viitoarele acțiuni ale ONU pe teren, cu o nouă orientare către egalitate, incluziune socială și muncă decentă, cu conservarea, totodată, a sursele de venit sustenabile pentru persoanele care au un loc de muncă, a mediului și a ritmului de înnoire a resurselor biologice și naturale. Totuși, acest program pleacă de la premisa că paradigma economică care guvernează societățile noastre nu este durabilă. Aceasta înseamnă că liderii de la nivel mondial vor trebui să mențină un nivel ridicat de ambiție. Situația economică, socială, de mediu și, în cele din urmă, politică nu este deloc sustenabilă în numeroase părți ale lumii, iar acest lucru este valabil în special în regiunea euro-mediteraneeană. Pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), mulți susțin că, pentru schimbarea situației, trebuie cel puțin să se modifice principiile economice și financiare care guvernează în prezent economiile. |
| --- | --- |

2.6.

Acest program de dezvoltare durabilă post-2015 își propune să stabilească un cadru pentru viitoarele acțiuni ale ONU pe teren, cu o nouă orientare către egalitate, incluziune socială și muncă decentă, cu conservarea, totodată, a sursele de venit sustenabile pentru persoanele care au un loc de muncă, a mediului și a ritmului de înnoire a resurselor biologice și naturale. Totuși, acest program pleacă de la premisa că paradigma economică care guvernează societățile noastre nu este durabilă. Aceasta înseamnă că liderii de la nivel mondial vor trebui să mențină un nivel ridicat de ambiție. Situația economică, socială, de mediu și, în cele din urmă, politică nu este deloc sustenabilă în numeroase părți ale lumii, iar acest lucru este valabil în special în regiunea euro-mediteraneeană. Pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), mulți susțin că, pentru schimbarea situației, trebuie cel puțin să se modifice principiile economice și financiare care guvernează în prezent economiile.

| 2.7. | La nord de Marea Mediterană, țările din sudul Europei se confruntă cu situații sociale și economice care nu mai sunt acceptate de către cetățeni și care nu permit abordarea imperativelor legate de mediu și de schimbările climatice care ar oferi cetățenilor europeni oportunități de a construi un spațiu nou din perspectiva problemelor de mediu, economice și sociale. Tinerii, în ciuda investițiilor în educația lor prin sistemul național sau european, nu au un cadru de oportunități care să le permită să prospere și să contribuie la consolidarea competitivității economice, sociale și de mediu a UE. |
| --- | --- |

2.7.

La nord de Marea Mediterană, țările din sudul Europei se confruntă cu situații sociale și economice care nu mai sunt acceptate de către cetățeni și care nu permit abordarea imperativelor legate de mediu și de schimbările climatice care ar oferi cetățenilor europeni oportunități de a construi un spațiu nou din perspectiva problemelor de mediu, economice și sociale. Tinerii, în ciuda investițiilor în educația lor prin sistemul național sau european, nu au un cadru de oportunități care să le permită să prospere și să contribuie la consolidarea competitivității economice, sociale și de mediu a UE.

| 2.8. | S-au creat puține locuri de muncă începând din 2008; în schimb, au dispărut multe locuri de muncă, iar ritmul generării acestora nu urmează evoluția demografică, nici sosirea pe piață de noi absolvenți, ceea ce antrenează respingerea politicilor de austeritate fără perspective. Politicile și serviciile publice în domeniul educației, sănătății, transporturilor și locuințelor au de suferit din cauza orientării spre austeritate, în timp ce realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă necesită consolidarea acestor servicii. Numărul persoanelor fără adăpost și al celor care locuiesc în condiții precare este în creștere în UE 28, majoritatea posturilor ocupate sunt extrem de flexibile, precare, fără viitor. Numărul de stagiari insuficient sau necorespunzător remunerați explodează, asistăm la o radicalizare a societății europene, la intoleranță, la respingerea celorlalți, la neînțelegere, la adâncirea decalajului dintre generații, în timp ce individualismul și lupta pentru supraviețuirea duc la un clivaj între clasele politice profesionalizate și cetățenii lipsiți de capacitatea de a-și apăra drepturile. |
| --- | --- |

2.8.

S-au creat puține locuri de muncă începând din 2008; în schimb, au dispărut multe locuri de muncă, iar ritmul generării acestora nu urmează evoluția demografică, nici sosirea pe piață de noi absolvenți, ceea ce antrenează respingerea politicilor de austeritate fără perspective. Politicile și serviciile publice în domeniul educației, sănătății, transporturilor și locuințelor au de suferit din cauza orientării spre austeritate, în timp ce realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă necesită consolidarea acestor servicii. Numărul persoanelor fără adăpost și al celor care locuiesc în condiții precare este în creștere în UE 28, majoritatea posturilor ocupate sunt extrem de flexibile, precare, fără viitor. Numărul de stagiari insuficient sau necorespunzător remunerați explodează, asistăm la o radicalizare a societății europene, la intoleranță, la respingerea celorlalți, la neînțelegere, la adâncirea decalajului dintre generații, în timp ce individualismul și lupta pentru supraviețuirea duc la un clivaj între clasele politice profesionalizate și cetățenii lipsiți de capacitatea de a-și apăra drepturile.

| 2.9. | La sud de Mediterana am asistat la abolirea dictaturilor care confiscaseră profitul economic, libertatea de exprimare, egalitatea între cetățeni. Țările au adoptat metode de tranziție diferite, variind de la exemplul așteptat de consens național privind democrația până la preluarea puterii de către o clasă militar omnipotentă. Grupuri radicalizate au profitat de această situație pentru a recurge fie la ocupație armată, fie la instaurarea unor regimuri criminale. O parte a Africii se află în prezent sub această amenințare permanentă, iar Orientul Apropiat și Mijlociu cunosc cele mai mari deplasări de populație și, totodată, regrupări ale puterii militare și politice, pe scurt, populația civilă nu poate intra într-un ritm normal de viață. |
| --- | --- |

2.9.

La sud de Mediterana am asistat la abolirea dictaturilor care confiscaseră profitul economic, libertatea de exprimare, egalitatea între cetățeni. Țările au adoptat metode de tranziție diferite, variind de la exemplul așteptat de consens național privind democrația până la preluarea puterii de către o clasă militar omnipotentă. Grupuri radicalizate au profitat de această situație pentru a recurge fie la ocupație armată, fie la instaurarea unor regimuri criminale. O parte a Africii se află în prezent sub această amenințare permanentă, iar Orientul Apropiat și Mijlociu cunosc cele mai mari deplasări de populație și, totodată, regrupări ale puterii militare și politice, pe scurt, populația civilă nu poate intra într-un ritm normal de viață.

| 2.10. | Este probabil că niciun obiectiv de dezvoltare durabilă nu poate fi credibil în aceste condiții pentru reinstaurarea păcii, creșterea bunăstării materiale și dezvoltarea economică a regiunii. Nu pot fi atrase investiții durabile, care să rămână și să prospere în regiuni instabile sub aspect democratic, social și de mediu. În plus, timp de zeci de ani, de dezvoltarea economică au beneficiat doar câteva familii, persoane sau dictatori, iar instituțiile capabile să funcționeze în mod echitabil, transparent, democratic sunt subminate. |
| --- | --- |

2.10.

Este probabil că niciun obiectiv de dezvoltare durabilă nu poate fi credibil în aceste condiții pentru reinstaurarea păcii, creșterea bunăstării materiale și dezvoltarea economică a regiunii. Nu pot fi atrase investiții durabile, care să rămână și să prospere în regiuni instabile sub aspect democratic, social și de mediu. În plus, timp de zeci de ani, de dezvoltarea economică au beneficiat doar câteva familii, persoane sau dictatori, iar instituțiile capabile să funcționeze în mod echitabil, transparent, democratic sunt subminate.

3.   Mediul

| 3.1. | Faptele arată că regiunea euro-mediteraneeană este expusă la dezastre ecologice, atât pe uscat, cât și pe mare. Potrivit unui raport din 2013, zona de coastă a Mediteranei asigură mijloacele de subzistență pentru cel puțin 150 de milioane de persoane. Același raport citează, UNEP, care identifică 13 centrale pe bază de gaze, 55 de rafinării, 180 de centrale electrice, 750 de porturi de agrement, 286 de porturi comerciale, 112 aeroporturi și 238 de uzine de desalinizare pe litoralul Mării Mediterane, dintre care majoritatea sunt surse potențiale de urgență ecologică. Raportul semnalează, de asemenea, că instituirea unor măsuri adecvate în vederea reducerii impactului în cazul unor dezastre naturale sau provocate de om reprezintă o prioritate de vârf pentru întreaga regiune (4). |
| --- | --- |

3.1.

Faptele arată că regiunea euro-mediteraneeană este expusă la dezastre ecologice, atât pe uscat, cât și pe mare. Potrivit unui raport din 2013, zona de coastă a Mediteranei asigură mijloacele de subzistență pentru cel puțin 150 de milioane de persoane. Același raport citează, UNEP, care identifică 13 centrale pe bază de gaze, 55 de rafinării, 180 de centrale electrice, 750 de porturi de agrement, 286 de porturi comerciale, 112 aeroporturi și 238 de uzine de desalinizare pe litoralul Mării Mediterane, dintre care majoritatea sunt surse potențiale de urgență ecologică. Raportul semnalează, de asemenea, că instituirea unor măsuri adecvate în vederea reducerii impactului în cazul unor dezastre naturale sau provocate de om reprezintă o prioritate de vârf pentru întreaga regiune (4).

4.   Ocuparea forței de muncă

| 4.1. | În discursul său din 28 mai, comisarul Johannes HAHN a subliniat necesitatea creării a 5 milioane de noi locuri de muncă în fiecare an, pentru a da de lucru unei mâini de lucru în creștere și pentru asigurarea incluziunii sociale. El a reamintit, de asemenea, că, pentru a atinge acest obiectiv, regiunea va trebui să se asigure de o creștere economică mai mare de 6 %. |
| --- | --- |

4.1.

În discursul său din 28 mai, comisarul Johannes HAHN a subliniat necesitatea creării a 5 milioane de noi locuri de muncă în fiecare an, pentru a da de lucru unei mâini de lucru în creștere și pentru asigurarea incluziunii sociale. El a reamintit, de asemenea, că, pentru a atinge acest obiectiv, regiunea va trebui să se asigure de o creștere economică mai mare de 6 %.

| 4.2. | Promovarea de locuri de muncă decente (obiectivul 8) trebuie să ocupe un loc central, întrucât un loc de muncă de slabă calitate (precar, prost plătit, fără protecție socială sustenabilă și universală) este una din sursele sărăciei. Prin urmare, trebuie să ne concentrăm din nou asupra calității creșterii și condițiilor de muncă sigure și sănătoase, asupra unei protecții sociale pentru lucrători și familiile lor, ca instrument esențial de combatere a sărăciei și excluziunii. |
| --- | --- |

4.2.

Promovarea de locuri de muncă decente (obiectivul 8) trebuie să ocupe un loc central, întrucât un loc de muncă de slabă calitate (precar, prost plătit, fără protecție socială sustenabilă și universală) este una din sursele sărăciei. Prin urmare, trebuie să ne concentrăm din nou asupra calității creșterii și condițiilor de muncă sigure și sănătoase, asupra unei protecții sociale pentru lucrători și familiile lor, ca instrument esențial de combatere a sărăciei și excluziunii.

5.   Sursele private de finanțare

| 5.1. | Pentru a fi productivă și eficace, contribuția sectorului privat la parteneriate comerciale de dezvoltare industrială trebuie însoțită de o agendă privind munca decentă mai intransigentă decât a fost cazul până în prezent în ceea ce privește asigurarea unor condiții de muncă satisfăcătoare. Mai mult ca niciodată, locurile de muncă create trebuie să fie de calitate și bine plătite, să respecte mediul și sănătatea umană și să fie garantate de un sistem eficace de protecție socială (5). Acest lucru este deosebit de important pentru regiunile MENA, în care șomajul în rândul tinerilor este printre cele mai ridicate din lume și în creștere continuă, și, prin urmare, există un procent semnificativ de tineri aflați la vârstă activă în categoria NEET (nu într-un loc de muncă, nu în educație, nu în formare). Garantarea securității venitului minim pentru persoanele care muncesc în sectorul informal este esențială pentru stabilitatea socială și politică și prevenirea conflictelor, deoarece aceasta reduce radicalismul și extremismul, contribuind astfel la stabilitatea politică și securitate (6). Formarea inițială și formarea continuă, egalitatea, participarea tinerilor și a femeilor pe piața forței de muncă, aspirația cetățenilor de a fi respectați, dreptul la exprimare, asigurarea salariilor decente, a condițiilor de siguranță, protecția mediului și a sănătății publice, precum și solidaritatea între generații, sunt aspirații comune pe ambele țărmuri. Aceste aspirații trebuie garantate de guverne fără amenințarea cu arbitraj supranațional care protejează interese private, cu toată importanța care ar fi putea fi de dorit să se acorde comerțului internațional pentru finanțarea obiectivelor universale (7). |
| --- | --- |

5.1.

Pentru a fi productivă și eficace, contribuția sectorului privat la parteneriate comerciale de dezvoltare industrială trebuie însoțită de o agendă privind munca decentă mai intransigentă decât a fost cazul până în prezent în ceea ce privește asigurarea unor condiții de muncă satisfăcătoare. Mai mult ca niciodată, locurile de muncă create trebuie să fie de calitate și bine plătite, să respecte mediul și sănătatea umană și să fie garantate de un sistem eficace de protecție socială (5). Acest lucru este deosebit de important pentru regiunile MENA, în care șomajul în rândul tinerilor este printre cele mai ridicate din lume și în creștere continuă, și, prin urmare, există un procent semnificativ de tineri aflați la vârstă activă în categoria NEET (nu într-un loc de muncă, nu în educație, nu în formare). Garantarea securității venitului minim pentru persoanele care muncesc în sectorul informal este esențială pentru stabilitatea socială și politică și prevenirea conflictelor, deoarece aceasta reduce radicalismul și extremismul, contribuind astfel la stabilitatea politică și securitate (6). Formarea inițială și formarea continuă, egalitatea, participarea tinerilor și a femeilor pe piața forței de muncă, aspirația cetățenilor de a fi respectați, dreptul la exprimare, asigurarea salariilor decente, a condițiilor de siguranță, protecția mediului și a sănătății publice, precum și solidaritatea între generații, sunt aspirații comune pe ambele țărmuri. Aceste aspirații trebuie garantate de guverne fără amenințarea cu arbitraj supranațional care protejează interese private, cu toată importanța care ar fi putea fi de dorit să se acorde comerțului internațional pentru finanțarea obiectivelor universale (7).

6.   Mijloace de punere în aplicare și monitorizarea obiectivelor

| 6.1. | În ceea ce privește dezvoltarea durabilă virtuoasă, negocierile multilaterale în cadrul OMC se concentrează pe comerț ca mijloc de punere în aplicare. Cu toate acestea, mai multe negocieri în curs demonstrează lipsa de coerență dintre anumite obiective ale comerțului liber și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă: acorduri privind serviciile care prevăd liberalizarea sau privatizarea a numeroase servicii publice accesibile celor mai mulți cetățeni și necesare realizării obiectivelor, acorduri privind bunurile de mediu, transferurile de tehnologie, drepturile de proprietate industrială, acorduri privind noile tehnologii ale informării, sectorul minier și de exploatare a subsolului, instanțele de rezolvare a diferendelor dintre întreprinderile multinaționale și state; sunt numeroase domeniile în care tratative încheiate între puterile comerciale și cele guvernamentale au redus credibilitatea obiectivelor virtuoase. |
| --- | --- |

6.1.

În ceea ce privește dezvoltarea durabilă virtuoasă, negocierile multilaterale în cadrul OMC se concentrează pe comerț ca mijloc de punere în aplicare. Cu toate acestea, mai multe negocieri în curs demonstrează lipsa de coerență dintre anumite obiective ale comerțului liber și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă: acorduri privind serviciile care prevăd liberalizarea sau privatizarea a numeroase servicii publice accesibile celor mai mulți cetățeni și necesare realizării obiectivelor, acorduri privind bunurile de mediu, transferurile de tehnologie, drepturile de proprietate industrială, acorduri privind noile tehnologii ale informării, sectorul minier și de exploatare a subsolului, instanțele de rezolvare a diferendelor dintre întreprinderile multinaționale și state; sunt numeroase domeniile în care tratative încheiate între puterile comerciale și cele guvernamentale au redus credibilitatea obiectivelor virtuoase.

| 6.2. | Politica comercială ar trebui mai curând să le acorde țărilor în curs de dezvoltare spațiu politic – inclusiv capacitatea să se concentreze pe impactul exercitat asupra șomajului, persoanele vulnerabile, egalității de gen și dezvoltării durabile – decât să promoveze liberalizarea ca un scop în sine. În acest scop, recomandăm o revizuire cuprinzătoare a tuturor acordurilor comerciale și tratatelor de investiții care să identifice toate domeniile în care acestea pot limita capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a preveni și gestiona crizele, de a reglementa fluxurile de capital, să protejeze dreptul la mijloace de trai și locuri de muncă decente, să pună în aplicare o impozitare corectă, să furnizeze servicii publice esențiale și să asigure dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

6.2.

Politica comercială ar trebui mai curând să le acorde țărilor în curs de dezvoltare spațiu politic – inclusiv capacitatea să se concentreze pe impactul exercitat asupra șomajului, persoanele vulnerabile, egalității de gen și dezvoltării durabile – decât să promoveze liberalizarea ca un scop în sine. În acest scop, recomandăm o revizuire cuprinzătoare a tuturor acordurilor comerciale și tratatelor de investiții care să identifice toate domeniile în care acestea pot limita capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a preveni și gestiona crizele, de a reglementa fluxurile de capital, să protejeze dreptul la mijloace de trai și locuri de muncă decente, să pună în aplicare o impozitare corectă, să furnizeze servicii publice esențiale și să asigure dezvoltarea durabilă.

| 6.3. | Guvernele ar trebui să efectueze evaluări obligatorii ale impactului cu privire la drepturile omului în acordurile comerciale și de investiții multilaterale, plurilaterale și bilaterale, concentrându-se, în special, pe dreptul la dezvoltare, drepturile specifice la hrană, la îngrijire medicală și mijloace de existență, ținând seama de impactul asupra grupurilor marginalizate. Aceasta ar trebui să includă punerea în aplicare a proiectului de rezoluție, adoptat în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului de la Geneva, în iunie 2014, de înființare a un grup de lucru care să elaboreze un instrument de impunere a unor obligații juridice internaționale privind drepturile omului pentru societăți comerciale transnaționale. |
| --- | --- |

6.3.

Guvernele ar trebui să efectueze evaluări obligatorii ale impactului cu privire la drepturile omului în acordurile comerciale și de investiții multilaterale, plurilaterale și bilaterale, concentrându-se, în special, pe dreptul la dezvoltare, drepturile specifice la hrană, la îngrijire medicală și mijloace de existență, ținând seama de impactul asupra grupurilor marginalizate. Aceasta ar trebui să includă punerea în aplicare a proiectului de rezoluție, adoptat în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului de la Geneva, în iunie 2014, de înființare a un grup de lucru care să elaboreze un instrument de impunere a unor obligații juridice internaționale privind drepturile omului pentru societăți comerciale transnaționale.

| 6.4. | Pentru o perioadă care urmează a fi determinată, în care s-ar putea considera că lumea se redresează în urma crizei financiare (2008) și democratice (2011), investițiile necesare ocupării forței de muncă și mediului și legate de obiectivele de dezvoltare post-2015 ar trebui să fie scăzute din contabilizarea deficitelor publice și să fie considerate investiții de interes comun, universale, durabile și sustenabile, să fie finanțate fără dobândă și interzise la finanțare din fonduri speculative. |
| --- | --- |

6.4.

Pentru o perioadă care urmează a fi determinată, în care s-ar putea considera că lumea se redresează în urma crizei financiare (2008) și democratice (2011), investițiile necesare ocupării forței de muncă și mediului și legate de obiectivele de dezvoltare post-2015 ar trebui să fie scăzute din contabilizarea deficitelor publice și să fie considerate investiții de interes comun, universale, durabile și sustenabile, să fie finanțate fără dobândă și interzise la finanțare din fonduri speculative.

| 6.5. | Combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, a fluxurilor financiare ilicite destinate spălării banilor obținuți din activități ilegale, inclusiv din munca la negru, a traficului de migranți și a exportului de deșeuri nevalorificate, ar trebui să ofere resursele suplimentare necesare pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (8). |
| --- | --- |

6.5.

Combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, a fluxurilor financiare ilicite destinate spălării banilor obținuți din activități ilegale, inclusiv din munca la negru, a traficului de migranți și a exportului de deșeuri nevalorificate, ar trebui să ofere resursele suplimentare necesare pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (8).

| 6.6. | În fine, trebuie avut în vedere că instrumentele juridice internaționale existente sunt mijloace de punere în aplicare și că, dacă ar fi ratificate și transpuse în legislația tuturor statelor membre ale UpM o serie de convenții fundamentale – cele privind munca ale OIM, Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind protecția lucrătorilor migranți și ale familiilor lor, Convenția C 189 privind protecția lucrătorilor casnici, convenția C 184 privind siguranța și sănătatea în agricultură, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale și protocolul opțional, pentru a cita doar câteva exemple, acestea ar constitui mijloace de punere în aplicare nefinanciare de prim ordin, care ar asigura deja în sine o protecție de drept (de jure) a persoanelor, esențială și necesară în vederea realizării (de facto) a numeroase obiective de dezvoltare durabilă:
  Obiectivele de dezvoltare durabilă (9) | Obiectivul 1: Eradicarea sărăciei sub toate formele ei și pretutindeni |
| --- | --- | --- |

6.6.

În fine, trebuie avut în vedere că instrumentele juridice internaționale existente sunt mijloace de punere în aplicare și că, dacă ar fi ratificate și transpuse în legislația tuturor statelor membre ale UpM o serie de convenții fundamentale – cele privind munca ale OIM, Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind protecția lucrătorilor migranți și ale familiilor lor, Convenția C 189 privind protecția lucrătorilor casnici, convenția C 184 privind siguranța și sănătatea în agricultură, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale și protocolul opțional, pentru a cita doar câteva exemple, acestea ar constitui mijloace de punere în aplicare nefinanciare de prim ordin, care ar asigura deja în sine o protecție de drept (de jure) a persoanelor, esențială și necesară în vederea realizării (de facto) a numeroase obiective de dezvoltare durabilă:

Obiectivele de dezvoltare durabilă (9)

Obiectivul 1: Eradicarea sărăciei sub toate formele ei și pretutindeni

| | Obiectivul 2: Eradicarea foametei, garantarea siguranței alimentare și a unei hrane de calitate și promovarea agriculturii durabile |
| --- | --- |

Obiectivul 2: Eradicarea foametei, garantarea siguranței alimentare și a unei hrane de calitate și promovarea agriculturii durabile

| | Obiectivul 3: Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării pentru toți și pentru toate vârstele |
| --- | --- |

Obiectivul 3: Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării pentru toți și pentru toate vârstele

| | Obiectivul 4: Asigurarea unui învățământ de calitate, favorabil incluziunii și echitabil și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți |
| --- | --- |

Obiectivul 4: Asigurarea unui învățământ de calitate, favorabil incluziunii și echitabil și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți

| | Obiectivul 5: Realizarea egalității dintre femei și bărbați și emanciparea tuturor femeilor și fetelor |
| --- | --- |

Obiectivul 5: Realizarea egalității dintre femei și bărbați și emanciparea tuturor femeilor și fetelor

| | Obiectivul 6: Asigurarea disponibilității și gestionării durabile a apei și salubrității pentru toți |
| --- | --- |

Obiectivul 6: Asigurarea disponibilității și gestionării durabile a apei și salubrității pentru toți

| | Obiectivul 7: Asigurarea accesului tuturor la energie la prețuri rezonabile, din surse sigure, durabile și moderne |
| --- | --- |

Obiectivul 7: Asigurarea accesului tuturor la energie la prețuri rezonabile, din surse sigure, durabile și moderne

| | Obiectivul 8: Promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și sustenabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți |
| --- | --- |

Obiectivul 8: Promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și sustenabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți

| | Obiectivul 9: Realizarea unei infrastructuri rezistente, promovarea unei industrializări incluzive și durabile și stimularea inovării |
| --- | --- |

Obiectivul 9: Realizarea unei infrastructuri rezistente, promovarea unei industrializări incluzive și durabile și stimularea inovării

| | Obiectivul 10: Reducerea inegalităților existente la nivelul țărilor și între acestea |
| --- | --- |

Obiectivul 10: Reducerea inegalităților existente la nivelul țărilor și între acestea

| | Obiectivul 11: Crearea unor orașe și așezări omenești incluzive, sigure, rezistente și sustenabile |
| --- | --- |

Obiectivul 11: Crearea unor orașe și așezări omenești incluzive, sigure, rezistente și sustenabile

| | Obiectivul 12: Asigurarea unor modele de consum și de producție durabile |
| --- | --- |

Obiectivul 12: Asigurarea unor modele de consum și de producție durabile

| | Obiectivul 13: Întreprinderea unor acțiuni concrete pentru combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora (10) |
| --- | --- |

Obiectivul 13: Întreprinderea unor acțiuni concrete pentru combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora (10)

| | Obiectivul 14: Conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă |
| --- | --- |

Obiectivul 14: Conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă

| | Obiectivul 15: Protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și combaterea declinului biodiversității |
| --- | --- |

Obiectivul 15: Protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și combaterea declinului biodiversității

| | Obiectivul 16: Promovarea unei societăți pacifiste și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă, asigurarea accesului la justiție al tuturor și realizarea unor instituții eficace, responsabile și favorabile incluziunii, la toate nivelurile |
| --- | --- |

Obiectivul 16: Promovarea unei societăți pacifiste și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă, asigurarea accesului la justiție al tuturor și realizarea unor instituții eficace, responsabile și favorabile incluziunii, la toate nivelurile

| | Obiectivul 17: Consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizare a parteneriatului global pentru o dezvoltare durabilă |
| --- | --- |

Obiectivul 17: Consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizare a parteneriatului global pentru o dezvoltare durabilă

| 6.7. | La 28 mai 2015, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European au organizat împreună cu Comisia Europeană, un forum al societății civile din regiunea Euromed, căruia i s-au adresat comisarii Johannes HAHN și vicepreședinta Federica MOGHERINI, precum și președintele Parlamentului European. |
| --- | --- |

6.7.

La 28 mai 2015, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European au organizat împreună cu Comisia Europeană, un forum al societății civile din regiunea Euromed, căruia i s-au adresat comisarii Johannes HAHN și vicepreședinta Federica MOGHERINI, precum și președintele Parlamentului European.

| 6.8. | În acest forum de dezbatere a noilor orientări ale politicii de vecinătate a UE, comisarul Johannes HAHN a reamintit diferitele fonduri care au fost alocate direct crizei umanitare din Siria și din țările învecinate, respectiv 52 de milioane EUR în cadrul Facilitatății pentru societatea civilă în cadrul politicii de vecinătate (Neighbourhood Civil Society Facility) și descrie acțiunile desfășurate, la care se adaugă 40 de milioane EUR în cadrul Fondului fiduciar regional al UE. |
| --- | --- |

6.8.

În acest forum de dezbatere a noilor orientări ale politicii de vecinătate a UE, comisarul Johannes HAHN a reamintit diferitele fonduri care au fost alocate direct crizei umanitare din Siria și din țările învecinate, respectiv 52 de milioane EUR în cadrul Facilitatății pentru societatea civilă în cadrul politicii de vecinătate (Neighbourhood Civil Society Facility) și descrie acțiunile desfășurate, la care se adaugă 40 de milioane EUR în cadrul Fondului fiduciar regional al UE.

| 6.9. | În fine, trebuie făcută referire la Agenda europeană privind migrația, care a fost publicată de către Comisie la două săptămâni după reuniunea la nivel înalt a șefilor de stat și care propune un plan concret de distribuție a acțiunilor de relocare și primire a refugiaților, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din TFUE (11). |
| --- | --- |

6.9.

În fine, trebuie făcută referire la Agenda europeană privind migrația, care a fost publicată de către Comisie la două săptămâni după reuniunea la nivel înalt a șefilor de stat și care propune un plan concret de distribuție a acțiunilor de relocare și primire a refugiaților, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din TFUE (11).

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Comisarul european Neven Mimica, a 508-a sesiune plenară a CESE, 28 mai 2015.

1

(2)  http://www.etf.europa.eu/web.nsf/pages/home

2

(3)  http://eeas.europa.eu/statements-eeas/2015/150528_01_en.htm

3

(4)  http://www.preventionweb.net – Programul de parteneriat euro-mediteraneean (PPRD Sud), februarie 2013.

4

(5)  A se vedea avizul CESE pe tema „Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene” (JO C 161, 6.6.2013, p. 82).

5

(6)  Obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană, audiere organizată de CESE, 22 mai 2015, Viziunea SOLIDAR cu privire la perioada post-2015.

6

(7)  Avizul CESE, REX/441 (a se vedea pagina 49 din prezentul Jurnal Oficial).

7

(8)  Cel puțin 1  000 de miliarde de dolari potrivit surselor: Banca Mondială, FMI, transparency.org etc.

8

(9)  Așa cum figurează în proiectul de document final pentru Summitul ONU pentru adoptarea Agendei Organizației Națiunilor Unite de dezvoltare post-2015, în varianta din ianuarie 2015.

9

(10)  Cu recunoașterea faptului că Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice este primul forum internațional și interguvernamental de negociere a soluțiilor globale la schimbările climatice.

10

(11)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/news/news/2015/20150527_02_en.htm

11

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/49

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Finanțarea dezvoltării – poziția societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/08)

| Raportor: | domnul Ivan VOLEŠ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Ivan VOLEŠ

La 18 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Finanțarea dezvoltării – poziția societății civile”.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 iunie 2015.

În cea de-a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 2 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 142 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE solicită ca noua agendă de dezvoltare să capete o dimensiune globală și să urmărească îmbunătățirea calității vieții femeilor și bărbaților. Această agendă trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor omului, pe prevenirea conflictelor și rezolvarea lor pașnică, pe buna guvernanță, pe reducerea inegalităților sociale, pe întărirea rolului femeilor și participarea tuturor celor care se simt responsabili de dezvoltarea lumii și de ocrotirea ei, pentru a o lăsa moștenire generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

1.1.

CESE solicită ca noua agendă de dezvoltare să capete o dimensiune globală și să urmărească îmbunătățirea calității vieții femeilor și bărbaților. Această agendă trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor omului, pe prevenirea conflictelor și rezolvarea lor pașnică, pe buna guvernanță, pe reducerea inegalităților sociale, pe întărirea rolului femeilor și participarea tuturor celor care se simt responsabili de dezvoltarea lumii și de ocrotirea ei, pentru a o lăsa moștenire generațiilor viitoare.

| 1.2. | CESE salută adoptarea obiectivelor propuse pentru dezvoltarea durabilă și solicită mobilizarea tuturor resurselor financiare disponibile și utilizarea lor transparentă și eficientă, pentru a integra în mod echilibrat dimensiunile economice, sociale și ecologice ale dezvoltării durabile. Este necesar să se combată risipirea resurselor în conflicte armate, transferul lor ilicit și diseminarea lor în economia subterană. |
| --- | --- |

1.2.

CESE salută adoptarea obiectivelor propuse pentru dezvoltarea durabilă și solicită mobilizarea tuturor resurselor financiare disponibile și utilizarea lor transparentă și eficientă, pentru a integra în mod echilibrat dimensiunile economice, sociale și ecologice ale dezvoltării durabile. Este necesar să se combată risipirea resurselor în conflicte armate, transferul lor ilicit și diseminarea lor în economia subterană.

| 1.3. | CESE solicită ca promovarea dialogului social să figureze printre prioritățile în materie de dezvoltare, dat fiind că este vorba de un instrument important prin care se iau în considerare în mod echilibrat interesele partenerilor sociali, prezervându-se astfel pacea socială, necesară implementării cu succes a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD). |
| --- | --- |

1.3.

CESE solicită ca promovarea dialogului social să figureze printre prioritățile în materie de dezvoltare, dat fiind că este vorba de un instrument important prin care se iau în considerare în mod echilibrat interesele partenerilor sociali, prezervându-se astfel pacea socială, necesară implementării cu succes a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD).

| 1.4. | Asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) trebuie să fie direcționată în special către țările cel mai puțin dezvoltate și cele mai vulnerabile. UE ar trebui să-și reafirme angajamentul de a acorda o AOD totală de 0,7 % din venitul național brut (VNB) și de a aloca între 0,15 și 0,20 % pentru țările cel mai puțin dezvoltate. Acest angajament trebuie să fie legat de cerința de legalitate și eficiență a utilizării tuturor surselor de finanțare a ajutorului pentru dezvoltare, în conformitate cu principiile adoptate la Monterey, Doha și Busan. |
| --- | --- |

1.4.

Asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) trebuie să fie direcționată în special către țările cel mai puțin dezvoltate și cele mai vulnerabile. UE ar trebui să-și reafirme angajamentul de a acorda o AOD totală de 0,7 % din venitul național brut (VNB) și de a aloca între 0,15 și 0,20 % pentru țările cel mai puțin dezvoltate. Acest angajament trebuie să fie legat de cerința de legalitate și eficiență a utilizării tuturor surselor de finanțare a ajutorului pentru dezvoltare, în conformitate cu principiile adoptate la Monterey, Doha și Busan.

| 1.5. | AOD nu ar trebui să fie evaluată doar în funcție de volumul său, ci și în funcție de calitate și de contribuția adusă la dezvoltarea durabilă. În acest scop, este necesar să se elaboreze noi indicatori pentru a evalua eficacitatea sa. |
| --- | --- |

1.5.

AOD nu ar trebui să fie evaluată doar în funcție de volumul său, ci și în funcție de calitate și de contribuția adusă la dezvoltarea durabilă. În acest scop, este necesar să se elaboreze noi indicatori pentru a evalua eficacitatea sa.

| 1.6. | Pentru a spori eficiența sprijinului bugetar pentru țările în curs de dezvoltare, CESE recomandă să se fructifice experiența implementării politicii de coeziune a UE și a instrumentelor sale, precum fondurile structurale și de coeziune, astfel încât mijloacele financiare în cauză să fie utilizate în favoarea dezvoltării în mod direcționat, pentru realizarea ODD. |
| --- | --- |

1.6.

Pentru a spori eficiența sprijinului bugetar pentru țările în curs de dezvoltare, CESE recomandă să se fructifice experiența implementării politicii de coeziune a UE și a instrumentelor sale, precum fondurile structurale și de coeziune, astfel încât mijloacele financiare în cauză să fie utilizate în favoarea dezvoltării în mod direcționat, pentru realizarea ODD.

| 1.7. | Pentru a îmbunătăți utilizarea resurselor naționale – fie ele publice sau private – care vor deveni tot mai importante, este nevoie de o reformă radicală a sistemului de impozitare, dar și de instaurarea unei bune guvernanțe fiscale, de integrarea sectorului informal în economia legală, precum și de eforturi ferme de combatere și prevenire a corupției. Aceste demersuri ar putea beneficia de încheierea unor acorduri internaționale privind combaterea evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilicite, precum și de îmbunătățirea cooperării cu OCDE și cu Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal al ONU. |
| --- | --- |

1.7.

Pentru a îmbunătăți utilizarea resurselor naționale – fie ele publice sau private – care vor deveni tot mai importante, este nevoie de o reformă radicală a sistemului de impozitare, dar și de instaurarea unei bune guvernanțe fiscale, de integrarea sectorului informal în economia legală, precum și de eforturi ferme de combatere și prevenire a corupției. Aceste demersuri ar putea beneficia de încheierea unor acorduri internaționale privind combaterea evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilicite, precum și de îmbunătățirea cooperării cu OCDE și cu Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal al ONU.

| 1.8. | CESE salută participarea sectorului privat la realizarea unor proiecte care nu pot fi realizate total sau parțial din punct de vedere comercial prin parteneriate public-privat și la finanțarea unor proiecte PPP prin combinarea tipurilor de finanțare (blending). Implementarea cu succes a acestora se bazează pe evaluarea ex ante a caracterului lor durabil, pe respectarea principiilor transparenței, inclusiv în ceea ce privește elaborarea de rapoarte, al responsabilității comune și al angajamentelor obligatorii. |
| --- | --- |

1.8.

CESE salută participarea sectorului privat la realizarea unor proiecte care nu pot fi realizate total sau parțial din punct de vedere comercial prin parteneriate public-privat și la finanțarea unor proiecte PPP prin combinarea tipurilor de finanțare (blending). Implementarea cu succes a acestora se bazează pe evaluarea ex ante a caracterului lor durabil, pe respectarea principiilor transparenței, inclusiv în ceea ce privește elaborarea de rapoarte, al responsabilității comune și al angajamentelor obligatorii.

| 1.9. | CESE recunoaște contribuția pe care o pot reprezenta investițiile străine directe pentru dezvoltare, cu condiția ca acestea să fie orientate spre realizarea ODD. Veniturile din investițiile străine directe ar trebui reinvestite în primul rând în țările în curs de dezvoltare în care au fost generate. Țările beneficiare ar trebui să dispună de o strategie clară în materie de investiții. Noile state investitoare, precum China, Brazilia, India și altele, ar trebui să țină seama de principiile dezvoltării durabile atunci când investesc în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

1.9.

CESE recunoaște contribuția pe care o pot reprezenta investițiile străine directe pentru dezvoltare, cu condiția ca acestea să fie orientate spre realizarea ODD. Veniturile din investițiile străine directe ar trebui reinvestite în primul rând în țările în curs de dezvoltare în care au fost generate. Țările beneficiare ar trebui să dispună de o strategie clară în materie de investiții. Noile state investitoare, precum China, Brazilia, India și altele, ar trebui să țină seama de principiile dezvoltării durabile atunci când investesc în țările în curs de dezvoltare.

| 1.10. | CESE susține sursele inovatoare și complementare de finanțare pentru dezvoltare, cum ar fi finanțarea participativă (crowdfunding), activitățile fondurilor caritative internaționale și transferul economiilor diasporei în țările lor de origine. Comitetul salută anumite propuneri ale Grupului de inițiativă privind metodele inovatoare de finanțare pentru dezvoltare, care ar putea deveni o resursă importantă, cu condiția să fie implementate la scară globală și să nu impună sarcini excesive sectorului în cauză. |
| --- | --- |

1.10.

CESE susține sursele inovatoare și complementare de finanțare pentru dezvoltare, cum ar fi finanțarea participativă (crowdfunding), activitățile fondurilor caritative internaționale și transferul economiilor diasporei în țările lor de origine. Comitetul salută anumite propuneri ale Grupului de inițiativă privind metodele inovatoare de finanțare pentru dezvoltare, care ar putea deveni o resursă importantă, cu condiția să fie implementate la scară globală și să nu impună sarcini excesive sectorului în cauză.

| 1.11. | Societatea civilă, care include și partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, trebuie să participe mult mai eficient și mai structurat la definirea agendelor de dezvoltare, la monitorizarea realizării lor și la evaluarea rezultatelor și efectelor acestora. Din acest motiv, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în cele dezvoltate ar trebui creat și îmbunătățit în mod sistematic un sistem de control al proceselor de asistență pentru dezvoltare, la care ar trebui asociate organizațiile respective ale societății civile. În acest scop, CESE își pune la dispoziție vasta experiență de cooperare cu partenerii săi din țările ACP, din America Latină, Asia, din țările Parteneriatului estic, din regiunea euro-mediteraneeană și din alte țări. |
| --- | --- |

1.11.

Societatea civilă, care include și partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, trebuie să participe mult mai eficient și mai structurat la definirea agendelor de dezvoltare, la monitorizarea realizării lor și la evaluarea rezultatelor și efectelor acestora. Din acest motiv, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în cele dezvoltate ar trebui creat și îmbunătățit în mod sistematic un sistem de control al proceselor de asistență pentru dezvoltare, la care ar trebui asociate organizațiile respective ale societății civile. În acest scop, CESE își pune la dispoziție vasta experiență de cooperare cu partenerii săi din țările ACP, din America Latină, Asia, din țările Parteneriatului estic, din regiunea euro-mediteraneeană și din alte țări.

| 1.12. | Pentru ca societatea civilă să poată îndeplini această sarcină, ea trebuie sprijinită prin programe de consolidare a capacității instituțiilor societății civile din țările partenere. |
| --- | --- |

1.12.

Pentru ca societatea civilă să poată îndeplini această sarcină, ea trebuie sprijinită prin programe de consolidare a capacității instituțiilor societății civile din țările partenere.

2.   Principalele elemente ale poziției CESE cu privire la agenda de dezvoltare pentru perioada de după 2015

| 2.1. | Anul 2015 este esențial pentru definirea unei noi abordări a dezvoltării pe plan mondial. Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și-au îndeplinit doar parțial misiunea principală, cea a reducerii sărăciei. Noile obiective de dezvoltare durabilă (ODD) (1) ar trebui să inducă schimbările radicale pentru care CESE pledează de mult timp. Comitetul salută includerea unui număr de recomandări ale sale în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD). |
| --- | --- |

2.1.

Anul 2015 este esențial pentru definirea unei noi abordări a dezvoltării pe plan mondial. Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și-au îndeplinit doar parțial misiunea principală, cea a reducerii sărăciei. Noile obiective de dezvoltare durabilă (ODD) (1) ar trebui să inducă schimbările radicale pentru care CESE pledează de mult timp. Comitetul salută includerea unui număr de recomandări ale sale în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD).

| 2.2. | În avizele sale recente, CESE solicitase ca noile obiective de dezvoltare să devină parte integrantă a dezvoltării durabile la scară mondială (2). Comitetul promovase rolul esențial al societății civile în politica de dezvoltare (3), subliniase necesitatea includerii protecției sociale în politica de dezvoltare a UE (4) și făcuse o serie de propuneri în ce privește participarea sectorului privat la dezvoltare în perioada de după 2015 (5), integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și a rolului societății civile în acordurile de investiții ale UE (6), contribuția comerțului la creștere și dezvoltare (7) și obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană (8). În timpul ședinței lor comune extraordinare din 20 octombrie 2014, Secțiunea REX și Observatorul dezvoltării durabile ale CESE au adoptat recomandări privind agenda de dezvoltare durabilă pentru perioada de după 2015, valabile pentru viitoarele negocieri cu privire la ODD și la finanțarea lor. |
| --- | --- |

2.2.

În avizele sale recente, CESE solicitase ca noile obiective de dezvoltare să devină parte integrantă a dezvoltării durabile la scară mondială (2). Comitetul promovase rolul esențial al societății civile în politica de dezvoltare (3), subliniase necesitatea includerii protecției sociale în politica de dezvoltare a UE (4) și făcuse o serie de propuneri în ce privește participarea sectorului privat la dezvoltare în perioada de după 2015 (5), integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și a rolului societății civile în acordurile de investiții ale UE (6), contribuția comerțului la creștere și dezvoltare (7) și obiectivele post-2015 în regiunea euro-mediteraneeană (8). În timpul ședinței lor comune extraordinare din 20 octombrie 2014, Secțiunea REX și Observatorul dezvoltării durabile ale CESE au adoptat recomandări privind agenda de dezvoltare durabilă pentru perioada de după 2015, valabile pentru viitoarele negocieri cu privire la ODD și la finanțarea lor.

| 2.3. | Dialogul social trebuie să devină un element important al agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015, deoarece el reprezintă un instrument care permite reglarea relațiilor dintre angajatori și lucrători și, printr-o reprezentare echilibrată a intereselor partenerilor sociali, menținerea păcii sociale necesare pentru reușita dezvoltării constante a unei societăți date. |
| --- | --- |

2.3.

Dialogul social trebuie să devină un element important al agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015, deoarece el reprezintă un instrument care permite reglarea relațiilor dintre angajatori și lucrători și, printr-o reprezentare echilibrată a intereselor partenerilor sociali, menținerea păcii sociale necesare pentru reușita dezvoltării constante a unei societăți date.

| 2.4. | CESE insistă asupra nevoii de a asigura coerența între obiectivele comerțului liber și cele ale dezvoltării durabile în cadrul negocierilor aflate în desfășurare ale OMC sau cele în care s-a angajat în prezent UE cu privire la servicii, bunuri de mediu și în cadrul aplicării acordurilor existente ale OMC. |
| --- | --- |

2.4.

CESE insistă asupra nevoii de a asigura coerența între obiectivele comerțului liber și cele ale dezvoltării durabile în cadrul negocierilor aflate în desfășurare ale OMC sau cele în care s-a angajat în prezent UE cu privire la servicii, bunuri de mediu și în cadrul aplicării acordurilor existente ale OMC.

| 2.5. | Orice acord comercial și de investiții trebuie să se conformeze criteriilor dezvoltării durabile, în special în ce privește impactul său asupra ocupării forței de muncă, a persoanelor vulnerabile și a egalității dintre femei și bărbați. Aceste acorduri nu trebuie să împiedice țările în curs de dezvoltare să-și gestioneze crizele, să reglementeze fluxurile de capital, să aplice o impozitare echitabilă și să furnizeze servicii publice esențiale. UE ar trebui să procedeze la evaluări complete ale impactului asupra dezvoltării durabile în ceea ce privește mai ales acordurile de parteneriat economic (APE), punând accentul în special pe drepturile la dezvoltare și pe drepturile specifice precum dreptul la alimentație, la sănătate și remunerare echitabilă, ținând seama și de impactul asupra grupurilor vulnerabile. |
| --- | --- |

2.5.

Orice acord comercial și de investiții trebuie să se conformeze criteriilor dezvoltării durabile, în special în ce privește impactul său asupra ocupării forței de muncă, a persoanelor vulnerabile și a egalității dintre femei și bărbați. Aceste acorduri nu trebuie să împiedice țările în curs de dezvoltare să-și gestioneze crizele, să reglementeze fluxurile de capital, să aplice o impozitare echitabilă și să furnizeze servicii publice esențiale. UE ar trebui să procedeze la evaluări complete ale impactului asupra dezvoltării durabile în ceea ce privește mai ales acordurile de parteneriat economic (APE), punând accentul în special pe drepturile la dezvoltare și pe drepturile specifice precum dreptul la alimentație, la sănătate și remunerare echitabilă, ținând seama și de impactul asupra grupurilor vulnerabile.

| 2.6. | Consensul global în favoarea dezvoltării durabile trebuie să respecte drepturile fundamentale ale omului și să se concentreze pe prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, pe eliminarea inegalităților în domeniul social, pe asigurarea bunei guvernanțe și sprijinirea autorităților democratice locale, pe consolidarea rolului femeilor și implicarea sectorului privat în dezvoltare. În acest scop, statele membre ale ONU ar trebui să adopte, să promoveze și să ratifice instrumentele juridice, convențiile, acordurile și reglementările internaționale (9). Considerăm că comunicarea Comisiei Europene intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015”
   (10) oferă o bază adecvată pentru viitoarele negocieri, în cadrul cărora solicităm ca UE să joace un rol de frunte. |
| --- | --- |

2.6.

Consensul global în favoarea dezvoltării durabile trebuie să respecte drepturile fundamentale ale omului și să se concentreze pe prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, pe eliminarea inegalităților în domeniul social, pe asigurarea bunei guvernanțe și sprijinirea autorităților democratice locale, pe consolidarea rolului femeilor și implicarea sectorului privat în dezvoltare. În acest scop, statele membre ale ONU ar trebui să adopte, să promoveze și să ratifice instrumentele juridice, convențiile, acordurile și reglementările internaționale (9). Considerăm că comunicarea Comisiei Europene intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015”
   (10) oferă o bază adecvată pentru viitoarele negocieri, în cadrul cărora solicităm ca UE să joace un rol de frunte.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE subliniază necesitatea unei abordări globale a dezvoltării durabile. Fiecare stat poartă responsabilitatea principală pentru propria dezvoltare, în timp ce comunitatea internațională trebuie să creeze un mediu internațional favorabil, care să permită dezvoltarea durabilă a tuturor țărilor, cu respectarea bunurilor publice globale, protecția resurselor naturale, stabilitatea piețelor financiare, un comerț internațional deschis, migrații ordonate și un sprijin bine direcționat acordat dezvoltării tehnologice aflate în serviciul dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

3.1.

CESE subliniază necesitatea unei abordări globale a dezvoltării durabile. Fiecare stat poartă responsabilitatea principală pentru propria dezvoltare, în timp ce comunitatea internațională trebuie să creeze un mediu internațional favorabil, care să permită dezvoltarea durabilă a tuturor țărilor, cu respectarea bunurilor publice globale, protecția resurselor naturale, stabilitatea piețelor financiare, un comerț internațional deschis, migrații ordonate și un sprijin bine direcționat acordat dezvoltării tehnologice aflate în serviciul dezvoltării durabile.

| 3.2. | Mobilizarea tuturor resurselor financiare disponibile reprezintă o condiție prealabilă pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. Conform estimărilor UNCTAD (11), nevoile anuale în investiții în țările în curs de dezvoltare pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă în perioada 2015-2030 se ridică la 3  900 miliarde USD, din care 2  500 miliarde nu sunt finanțate. |
| --- | --- |

3.2.

Mobilizarea tuturor resurselor financiare disponibile reprezintă o condiție prealabilă pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. Conform estimărilor UNCTAD (11), nevoile anuale în investiții în țările în curs de dezvoltare pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă în perioada 2015-2030 se ridică la 3  900 miliarde USD, din care 2  500 miliarde nu sunt finanțate.

| 3.3. | CESE este de acord cu faptul că, în lume, există suficiente surse de finanțare disponibile. Pe lângă resursele oficiale (12), există resurse ascunse, cum ar fi finanțarea războaielor și conflictelor armate pe plan internațional. Disponibilitatea resurselor este limitată și de evaziunea fiscală, de economia subterană și de transferurile financiare ilicite, care trebuie combătute în mod sistematic. |
| --- | --- |

3.3.

CESE este de acord cu faptul că, în lume, există suficiente surse de finanțare disponibile. Pe lângă resursele oficiale (12), există resurse ascunse, cum ar fi finanțarea războaielor și conflictelor armate pe plan internațional. Disponibilitatea resurselor este limitată și de evaziunea fiscală, de economia subterană și de transferurile financiare ilicite, care trebuie combătute în mod sistematic.

| 3.4. | Sarcina căutării și mobilizării resurselor nu poate fi disociată de obligația de a le utiliza eficient. Trebuie să ne bazăm în continuare pe principiile eficacității și eficienței asistenței pentru dezvoltare, adoptate la Monterrey, Doha și Busan și să combatem ferm utilizarea excesivă și nerațională a tuturor formelor de resurse pentru dezvoltare, indiferent dacă acestea sunt de natură financiară sau nu. |
| --- | --- |

3.4.

Sarcina căutării și mobilizării resurselor nu poate fi disociată de obligația de a le utiliza eficient. Trebuie să ne bazăm în continuare pe principiile eficacității și eficienței asistenței pentru dezvoltare, adoptate la Monterrey, Doha și Busan și să combatem ferm utilizarea excesivă și nerațională a tuturor formelor de resurse pentru dezvoltare, indiferent dacă acestea sunt de natură financiară sau nu.

| 3.5. | Evaluarea asistenței pentru dezvoltare trebuie făcută nu numai în funcție de volumul acesteia, ci și din perspectiva calității și a contribuției la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă și la îmbunătățirea nivelului de trai al femeilor și bărbaților. În acest scop, este necesar să se creeze noi indicatori care să cuprindă criterii de evaluare și să fie consolidate agențiile de statistică din țările în curs de dezvoltare, inclusiv prin transferul de expertiză și prin schimbul reciproc de informații. |
| --- | --- |

3.5.

Evaluarea asistenței pentru dezvoltare trebuie făcută nu numai în funcție de volumul acesteia, ci și din perspectiva calității și a contribuției la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă și la îmbunătățirea nivelului de trai al femeilor și bărbaților. În acest scop, este necesar să se creeze noi indicatori care să cuprindă criterii de evaluare și să fie consolidate agențiile de statistică din țările în curs de dezvoltare, inclusiv prin transferul de expertiză și prin schimbul reciproc de informații.

| 3.6. | Extinderea participării organizațiilor provenind din toate zonele societății civile la elaborarea obiectivelor și a planurilor naționale de dezvoltare ar contribui la reconcilierea intereselor sectorului privat și a obiectivelor publice. Interesul comun al acestor sectoare este de a promova principiile transparenței, deschiderii piețelor publice, eficienței și raționalizării resurselor și responsabilității funcționarilor publici în aplicarea strategiei de dezvoltare adoptate. |
| --- | --- |

3.6.

Extinderea participării organizațiilor provenind din toate zonele societății civile la elaborarea obiectivelor și a planurilor naționale de dezvoltare ar contribui la reconcilierea intereselor sectorului privat și a obiectivelor publice. Interesul comun al acestor sectoare este de a promova principiile transparenței, deschiderii piețelor publice, eficienței și raționalizării resurselor și responsabilității funcționarilor publici în aplicarea strategiei de dezvoltare adoptate.

| 3.7. | În vederea îndeplinirii sarcinilor sale în materie de dezvoltare, sectorul privat are nevoie de un climat antreprenorial favorabil ce presupune respectarea principiilor democratice general acceptate într-un stat de drept, facilitează crearea și dezvoltarea întreprinderilor, reduce birocrația, sporește transparența, pune capăt corupției și încurajează investițiile. Este necesar ca sectorul privat să se conformeze principiilor recunoscute pe plan internațional în domeniul responsabilității sociale a întreprinderilor, să respecte drepturile economice și sociale fundamentale și exigențele dezvoltării durabile și să creeze noi locuri de muncă, în conformitate cu Agenda privind munca decentă a OIM. |
| --- | --- |

3.7.

În vederea îndeplinirii sarcinilor sale în materie de dezvoltare, sectorul privat are nevoie de un climat antreprenorial favorabil ce presupune respectarea principiilor democratice general acceptate într-un stat de drept, facilitează crearea și dezvoltarea întreprinderilor, reduce birocrația, sporește transparența, pune capăt corupției și încurajează investițiile. Este necesar ca sectorul privat să se conformeze principiilor recunoscute pe plan internațional în domeniul responsabilității sociale a întreprinderilor, să respecte drepturile economice și sociale fundamentale și exigențele dezvoltării durabile și să creeze noi locuri de muncă, în conformitate cu Agenda privind munca decentă a OIM.

| 3.8. | CESE solicită intensificarea coordonării și coerenței tuturor politicilor UE legate de dezvoltarea durabilă (13), pentru a se evita dublarea eforturilor, suprapunerile, fragmentarea sau chiar abordările contradictorii, și aprofundarea coordonării sistematice a asistenței bilaterale pentru dezvoltare acordate de statele membre în vederea realizării obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD). |
| --- | --- |

3.8.

CESE solicită intensificarea coordonării și coerenței tuturor politicilor UE legate de dezvoltarea durabilă (13), pentru a se evita dublarea eforturilor, suprapunerile, fragmentarea sau chiar abordările contradictorii, și aprofundarea coordonării sistematice a asistenței bilaterale pentru dezvoltare acordate de statele membre în vederea realizării obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD).

| 4. | Observații specifice |
| --- | --- |

4.

4.1.   
  Asistența oficială pentru dezvoltare (AOD)

| 4.1.1. | Deși AOD nu poate răspunde tuturor nevoilor de ajutor pentru dezvoltare, ea rămâne indispensabilă pentru locuitorii din țările cel mai puțin dezvoltate, țările implicate în conflicte armate, amenințate de catastrofe naturale sau de epidemii și pentru cei care trăiesc pe insule izolate și în țările fără ieșire la mare. |
| --- | --- |

4.1.1.

Deși AOD nu poate răspunde tuturor nevoilor de ajutor pentru dezvoltare, ea rămâne indispensabilă pentru locuitorii din țările cel mai puțin dezvoltate, țările implicate în conflicte armate, amenințate de catastrofe naturale sau de epidemii și pentru cei care trăiesc pe insule izolate și în țările fără ieșire la mare.

| 4.1.2. | Este necesar să se acorde prioritate utilizării resurselor din AOD pentru eradicarea sărăciei în țările sărace și vulnerabile. CESE observă că sărăcia a crescut și în țările cu venituri medii, din cauza distribuției inegale a bogăției. Trebuie fructificat efectul de pârghie al AOD pentru mobilizarea tuturor surselor de asistență, inclusiv a investițiilor private, în vederea eradicării sărăciei. |
| --- | --- |

4.1.2.

Este necesar să se acorde prioritate utilizării resurselor din AOD pentru eradicarea sărăciei în țările sărace și vulnerabile. CESE observă că sărăcia a crescut și în țările cu venituri medii, din cauza distribuției inegale a bogăției. Trebuie fructificat efectul de pârghie al AOD pentru mobilizarea tuturor surselor de asistență, inclusiv a investițiilor private, în vederea eradicării sărăciei.

| 4.1.3. | CESE solicită Comisiei și Consiliului să convină asupra unei poziții europene comune și clare cu privire la AOD în vederea negocierilor de pe marginea Conferinței de la Addis-Abeba. UE ar trebui să-și reafirme angajamentul de a acorda o AOD totală de 0,7 % din venitul național brut (VNB) și de a aloca între 0,15 și 0,20 % din venitul său național brut asistenței pentru țările cel mai puțin dezvoltate. CESE atrage atenția asupra faptului că măsurile de combatere a schimbărilor climatice, care vor face obiectul negocierilor din cadrul conferinței de la Paris din decembrie 2015, vor avea nevoie de resurse suplimentare. |
| --- | --- |

4.1.3.

CESE solicită Comisiei și Consiliului să convină asupra unei poziții europene comune și clare cu privire la AOD în vederea negocierilor de pe marginea Conferinței de la Addis-Abeba. UE ar trebui să-și reafirme angajamentul de a acorda o AOD totală de 0,7 % din venitul național brut (VNB) și de a aloca între 0,15 și 0,20 % din venitul său național brut asistenței pentru țările cel mai puțin dezvoltate. CESE atrage atenția asupra faptului că măsurile de combatere a schimbărilor climatice, care vor face obiectul negocierilor din cadrul conferinței de la Paris din decembrie 2015, vor avea nevoie de resurse suplimentare.

| 4.1.4. | Statisticile privind volumul AOD nu indică în sine nici calitatea, nici rezultatele ajutorului acordat și nici impactul real al acestuia asupra dezvoltării țării beneficiare. CESE sprijină propunerea Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE ca, în afară de AOD, să se monitorizeze și asistența și sprijinul pentru dezvoltare durabilă acordate în afara cadrului AOD (14). În termeni de dezvoltare, asistența nefinanciară (educație, schimburi de experiență, transferul de tehnologie și de expertiză, cooperarea științifică și tehnologică) are adesea efecte mult mai importante pentru o țară decât cele ale asistenței financiare. |
| --- | --- |

4.1.4.

Statisticile privind volumul AOD nu indică în sine nici calitatea, nici rezultatele ajutorului acordat și nici impactul real al acestuia asupra dezvoltării țării beneficiare. CESE sprijină propunerea Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE ca, în afară de AOD, să se monitorizeze și asistența și sprijinul pentru dezvoltare durabilă acordate în afara cadrului AOD (14). În termeni de dezvoltare, asistența nefinanciară (educație, schimburi de experiență, transferul de tehnologie și de expertiză, cooperarea științifică și tehnologică) are adesea efecte mult mai importante pentru o țară decât cele ale asistenței financiare.

| 4.1.5. | Sprijinul bugetar pentru țările în curs de dezvoltare ar trebui să prevadă întotdeauna o defalcare bugetară precisă și o responsabilitate comună a donatorului și a beneficiarului în ce privește utilizarea acestei forme de ajutor pentru a realiza ODD, cu respectarea normelor recunoscute pe plan internațional privind gestionarea și controlul financiar, inclusiv a unor dispoziții solide privind condiționarea ajutorului și măsuri de combatere și prevenire a corupției. Finanțarea din partea UE ar trebui ea însăși să fie protejată în mod credibil împotriva corupției. Comitetul recomandă fructificarea experienței implementării politicii europene de coeziune, chiar și în țările în curs de dezvoltare, pentru a îmbunătăți și a direcționa mai precis alocarea creditelor de dezvoltare către ODD și a controla mai strict utilizarea lor și evaluarea rezultatelor obținute. |
| --- | --- |

4.1.5.

Sprijinul bugetar pentru țările în curs de dezvoltare ar trebui să prevadă întotdeauna o defalcare bugetară precisă și o responsabilitate comună a donatorului și a beneficiarului în ce privește utilizarea acestei forme de ajutor pentru a realiza ODD, cu respectarea normelor recunoscute pe plan internațional privind gestionarea și controlul financiar, inclusiv a unor dispoziții solide privind condiționarea ajutorului și măsuri de combatere și prevenire a corupției. Finanțarea din partea UE ar trebui ea însăși să fie protejată în mod credibil împotriva corupției. Comitetul recomandă fructificarea experienței implementării politicii europene de coeziune, chiar și în țările în curs de dezvoltare, pentru a îmbunătăți și a direcționa mai precis alocarea creditelor de dezvoltare către ODD și a controla mai strict utilizarea lor și evaluarea rezultatelor obținute.

4.2.   
  Resursele naționale

| 4.2.1. | CESE este convins că importanța resurselor naționale pentru dezvoltare, atât publice, cât și private, va crește în mod semnificativ în perioada următoare. |
| --- | --- |

4.2.1.

CESE este convins că importanța resurselor naționale pentru dezvoltare, atât publice, cât și private, va crește în mod semnificativ în perioada următoare.

| 4.2.2. | Pentru a crește volumul și utilizarea eficientă a resurselor naționale, este necesar să se reducă fraudarea resurselor financiare, spălarea banilor proveniți din activități ilegale, inclusiv din munca la negru și din traficul de migranți, din exportul deșeurilor nevalorificate, fiind nevoie să se îmbunătățească colectarea impozitelor, să se combată corupția și activitățile infracționale și să se integreze amplul sector informal în economia licită. Țările în curs de dezvoltare trebuie ajutate să-și reformeze sistemele de impozitare și să-și îmbunătățească buna guvernanță în domeniul fiscal. CESE solicită ca UE să depună eforturi mai mari pentru încheierea unor acorduri internaționale privind combaterea evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilicite și pentru îmbunătățirea cooperării cu Centrul pentru politica și administrarea fiscală al OCDE și cu Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal al ONU. |
| --- | --- |

4.2.2.

Pentru a crește volumul și utilizarea eficientă a resurselor naționale, este necesar să se reducă fraudarea resurselor financiare, spălarea banilor proveniți din activități ilegale, inclusiv din munca la negru și din traficul de migranți, din exportul deșeurilor nevalorificate, fiind nevoie să se îmbunătățească colectarea impozitelor, să se combată corupția și activitățile infracționale și să se integreze amplul sector informal în economia licită. Țările în curs de dezvoltare trebuie ajutate să-și reformeze sistemele de impozitare și să-și îmbunătățească buna guvernanță în domeniul fiscal. CESE solicită ca UE să depună eforturi mai mari pentru încheierea unor acorduri internaționale privind combaterea evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilicite și pentru îmbunătățirea cooperării cu Centrul pentru politica și administrarea fiscală al OCDE și cu Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal al ONU.

| 4.2.3. | În prezent, volumul investițiilor private la nivel național– efectuate fie direct, fie prin intermediul unui portofoliu – este de câteva ori mai mare decât cel al investițiilor străine. Este necesar ca ele să fie direcționate spre obiectivele de dezvoltare, de exemplu prin stimulente adecvate sau prin intermediul unor proiecte PPP bine pregătite și asigurate, astfel încât să devină un instrument important pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.2.3.

În prezent, volumul investițiilor private la nivel național– efectuate fie direct, fie prin intermediul unui portofoliu – este de câteva ori mai mare decât cel al investițiilor străine. Este necesar ca ele să fie direcționate spre obiectivele de dezvoltare, de exemplu prin stimulente adecvate sau prin intermediul unor proiecte PPP bine pregătite și asigurate, astfel încât să devină un instrument important pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă.

| 4.2.4. | În special țările în curs de dezvoltare cu bogății minerale dispun de un potențial neexploatat de resurse interne, în timp ce majoritatea populației trăiește în sărăcie în pofida importanței relative a veniturilor statului, iar statul neglijează să își construiască propria economie, infrastructura și propriile servicii sociale. Societatea civilă critică în mod întemeiat metodele unor investitori străini în industriile extractive din țările în curs de dezvoltare, atunci când solicită respectarea normelor fundamentale de protecție a mediului, de protecție socială a lucrătorilor, de transparență a plății impozitelor, de transfer al profitului în străinătate și stabilirea unor raporturi conforme cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (15). CESE salută acțiunile desfășurate în vederea rezolvării situației, cum ar fi Inițiativa privind transparența în industriile extractive (16). |
| --- | --- |

4.2.4.

În special țările în curs de dezvoltare cu bogății minerale dispun de un potențial neexploatat de resurse interne, în timp ce majoritatea populației trăiește în sărăcie în pofida importanței relative a veniturilor statului, iar statul neglijează să își construiască propria economie, infrastructura și propriile servicii sociale. Societatea civilă critică în mod întemeiat metodele unor investitori străini în industriile extractive din țările în curs de dezvoltare, atunci când solicită respectarea normelor fundamentale de protecție a mediului, de protecție socială a lucrătorilor, de transparență a plății impozitelor, de transfer al profitului în străinătate și stabilirea unor raporturi conforme cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (15). CESE salută acțiunile desfășurate în vederea rezolvării situației, cum ar fi Inițiativa privind transparența în industriile extractive (16).

4.3.   
  Combinarea resurselor/tipurilor de finanțare (blending) și parteneriatele public-privat (PPP)

| 4.3.1. | CESE consideră că, ori de câte ori guvernele nu dispun de suficiente resurse pentru a realiza investițiile necesare din fonduri publice proprii și când aceste investiții – mai ales în domeniul infrastructurii, dar și în cel al serviciilor publice – nu sunt fezabile din punct de vedere comercial, este necesar să se recurgă la parteneriate între sectoarele public și privat, iar finanțarea proiectelor PPP să se facă prin intermediul combinării tipurilor de finanțare, în conformitate cu recomandările OCDE (17). |
| --- | --- |

4.3.1.

CESE consideră că, ori de câte ori guvernele nu dispun de suficiente resurse pentru a realiza investițiile necesare din fonduri publice proprii și când aceste investiții – mai ales în domeniul infrastructurii, dar și în cel al serviciilor publice – nu sunt fezabile din punct de vedere comercial, este necesar să se recurgă la parteneriate între sectoarele public și privat, iar finanțarea proiectelor PPP să se facă prin intermediul combinării tipurilor de finanțare, în conformitate cu recomandările OCDE (17).

| 4.3.2. | Aceste proiecte PPP trebuie să fie elaborate în conformitate cu strategia de dezvoltare a statului în cauză, să se bazeze pe studii de fezabilitate, să țină seama de factorii de sustenabilitate ex ante și să respecte principiile de transparență, responsabilitate comună și angajamente obligatorii. Este de dorit ca partenerii sociali și alți reprezentanți ai societății civile să fie implicați în evaluarea contribuției pe care aceste proiecte o aduc la dezvoltarea durabilă și să fie însărcinați cu monitorizarea respectării convențiilor OIM în vigoare. |
| --- | --- |

4.3.2.

Aceste proiecte PPP trebuie să fie elaborate în conformitate cu strategia de dezvoltare a statului în cauză, să se bazeze pe studii de fezabilitate, să țină seama de factorii de sustenabilitate ex ante și să respecte principiile de transparență, responsabilitate comună și angajamente obligatorii. Este de dorit ca partenerii sociali și alți reprezentanți ai societății civile să fie implicați în evaluarea contribuției pe care aceste proiecte o aduc la dezvoltarea durabilă și să fie însărcinați cu monitorizarea respectării convențiilor OIM în vigoare.

| 4.3.3. | Ar trebui să se apeleze la combinarea tipurilor de finanțare și în cadrul economiei sociale și al proiectelor durabile de integrare a grupurilor sociale vulnerabile în mediul economic. |
| --- | --- |

4.3.3.

Ar trebui să se apeleze la combinarea tipurilor de finanțare și în cadrul economiei sociale și al proiectelor durabile de integrare a grupurilor sociale vulnerabile în mediul economic.

4.4.   
  Investițiile străine

| 4.4.1. | În 2013, fluxurile de investiții străine directe (ISD) în țările în curs de dezvoltare au atins 778 de miliarde USD. Cu toate acestea, contribuția lor la dezvoltarea durabilă rămâne adesea ambiguă. Numai 2 % din totalul investițiilor străine directe pentru țările în curs de dezvoltare sunt alocate țărilor cel mai puțin dezvoltate. În Africa Subsahariană, investițiile străine directe (ISD) sunt orientate în mod prioritar spre industriile extractive, fără a aduce nici un beneficiu restului economiei. Noile state investitoare, precum China, Brazilia, India și altele, ar trebui să țină seama de principiile dezvoltării durabile atunci când investesc în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

4.4.1.

În 2013, fluxurile de investiții străine directe (ISD) în țările în curs de dezvoltare au atins 778 de miliarde USD. Cu toate acestea, contribuția lor la dezvoltarea durabilă rămâne adesea ambiguă. Numai 2 % din totalul investițiilor străine directe pentru țările în curs de dezvoltare sunt alocate țărilor cel mai puțin dezvoltate. În Africa Subsahariană, investițiile străine directe (ISD) sunt orientate în mod prioritar spre industriile extractive, fără a aduce nici un beneficiu restului economiei. Noile state investitoare, precum China, Brazilia, India și altele, ar trebui să țină seama de principiile dezvoltării durabile atunci când investesc în țările în curs de dezvoltare.

| 4.4.2. | Conform unui studiu al ONG-ului EURODAD privind finanțele din țările în curs de dezvoltare, fluxurile de resurse financiare care ies din aceste țări au fost, în 2014, de două ori mai mari decât cele care au intrat din străinătate, dacă se calculează atât AOD, ISD, donațiile caritabile, transferurile de profit, economiile și alte surse (18). Ar trebui depuse eforturi pentru ca aceste resurse financiare să fie reinvestite, ori de câte ori este posibil, în dezvoltarea durabilă a țărilor beneficiare. |
| --- | --- |

4.4.2.

Conform unui studiu al ONG-ului EURODAD privind finanțele din țările în curs de dezvoltare, fluxurile de resurse financiare care ies din aceste țări au fost, în 2014, de două ori mai mari decât cele care au intrat din străinătate, dacă se calculează atât AOD, ISD, donațiile caritabile, transferurile de profit, economiile și alte surse (18). Ar trebui depuse eforturi pentru ca aceste resurse financiare să fie reinvestite, ori de câte ori este posibil, în dezvoltarea durabilă a țărilor beneficiare.

| 4.4.3. | De asemenea, strategiile naționale de dezvoltare ar trebui să prevadă sprijinirea investițiilor. Pentru a obține ISD și a le direcționa spre ODD trebuie create condiții propice, cum ar fi pacea, stabilitatea și buna guvernanță. De asemenea, țările în curs de dezvoltare ar trebui să integreze ODD în acordurile lor de investiții și să ofere în schimb garanțiile aferente. CESE recomandă ca agențiile și instituțiile financiare de promovare a investițiilor în țările de origine și în cele de destinație să stabilească o cooperare tehnică, legată de strategia națională de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.4.3.

De asemenea, strategiile naționale de dezvoltare ar trebui să prevadă sprijinirea investițiilor. Pentru a obține ISD și a le direcționa spre ODD trebuie create condiții propice, cum ar fi pacea, stabilitatea și buna guvernanță. De asemenea, țările în curs de dezvoltare ar trebui să integreze ODD în acordurile lor de investiții și să ofere în schimb garanțiile aferente. CESE recomandă ca agențiile și instituțiile financiare de promovare a investițiilor în țările de origine și în cele de destinație să stabilească o cooperare tehnică, legată de strategia națională de dezvoltare durabilă.

| 4.4.4. | Este necesar să se promoveze acele investiții cu impact care asigură o anumită rentabilitate pe termen scurt, dar care oferă totodată perspective de profit pe termen lung, prin intermediul unor efecte sociale (cum ar fi consolidarea capacității) sau crearea unui mediu favorabil pentru dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

4.4.4.

Este necesar să se promoveze acele investiții cu impact care asigură o anumită rentabilitate pe termen scurt, dar care oferă totodată perspective de profit pe termen lung, prin intermediul unor efecte sociale (cum ar fi consolidarea capacității) sau crearea unui mediu favorabil pentru dezvoltarea durabilă.

4.5.   
  Forme inovatoare și complementare de finanțare

| 4.5.1. | Finanțarea și investițiile participative (crowdfunding) (19) reprezintă un instrument cu posibilități considerabile de finanțare a micilor proiecte de dezvoltare. CESE atrage atenția asupra necesității de a defini foarte rapid aceste instrumente și de a pregăti și aproba cadrul de reglementare adecvat de care trebuie să dispună, așa cum a recomandat în avizul său pe această temă (20). |
| --- | --- |

4.5.1.

Finanțarea și investițiile participative (crowdfunding) (19) reprezintă un instrument cu posibilități considerabile de finanțare a micilor proiecte de dezvoltare. CESE atrage atenția asupra necesității de a defini foarte rapid aceste instrumente și de a pregăti și aproba cadrul de reglementare adecvat de care trebuie să dispună, așa cum a recomandat în avizul său pe această temă (20).

| 4.5.2. | CESE salută numărul crescând de fonduri caritabile, fundații și programe internaționale pentru dezvoltarea durabilă, cum ar fi Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei, Parteneriatul global pentru educație, Alianța GAVI pentru vaccinarea copiilor în țările cel mai puțin dezvoltate, etc. Aceste fonduri și fundații, în cadrul cărora instituțiile publice cooperează cu donatori privați și cu organizații neguvernamentale, ar trebui să-și îmbunătățească coordonarea propriilor activități și să le orienteze spre ODD. |
| --- | --- |

4.5.2.

CESE salută numărul crescând de fonduri caritabile, fundații și programe internaționale pentru dezvoltarea durabilă, cum ar fi Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei, Parteneriatul global pentru educație, Alianța GAVI pentru vaccinarea copiilor în țările cel mai puțin dezvoltate, etc. Aceste fonduri și fundații, în cadrul cărora instituțiile publice cooperează cu donatori privați și cu organizații neguvernamentale, ar trebui să-și îmbunătățească coordonarea propriilor activități și să le orienteze spre ODD.

| 4.5.3. | Atunci când nu se alocă ad-hoc proiectelor de dezvoltare, creditele destinate AOD ar putea fi introduse în fondurile de investiții pentru dezvoltare și în obligațiunile garantate pentru a genera venituri pe termen scurt și a contribui la generarea mai multor resurse (21). Acest demers ar contribui pe termen lung la creșterea volumului resurselor în favoarea ajutorului pentru dezvoltare (22). |
| --- | --- |

4.5.3.

Atunci când nu se alocă ad-hoc proiectelor de dezvoltare, creditele destinate AOD ar putea fi introduse în fondurile de investiții pentru dezvoltare și în obligațiunile garantate pentru a genera venituri pe termen scurt și a contribui la generarea mai multor resurse (21). Acest demers ar contribui pe termen lung la creșterea volumului resurselor în favoarea ajutorului pentru dezvoltare (22).

| 4.5.4. | CESE salută unele propuneri ale Grupului de inițiativă privind metodele inovatoare de finanțare pentru dezvoltare (23) și sprijină eforturile de creare a noi resurse de finanțare a ODD. Cu toate acestea, este necesar ca aceste noi resurse să fie implementate coerent în întreaga lume, pentru a nu constitui un obstacol în calea competitivității unui anumit sector și pentru ca utilizarea lor pentru ODD să fie transparentă. CESE pledează pentru o inițiativă voluntară la scară mondială a sectorului bancar, prin care acesta să își aducă contribuția la finanțarea eliminării decalajului dintre necesități și resursele disponibile, pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.5.4.

CESE salută unele propuneri ale Grupului de inițiativă privind metodele inovatoare de finanțare pentru dezvoltare (23) și sprijină eforturile de creare a noi resurse de finanțare a ODD. Cu toate acestea, este necesar ca aceste noi resurse să fie implementate coerent în întreaga lume, pentru a nu constitui un obstacol în calea competitivității unui anumit sector și pentru ca utilizarea lor pentru ODD să fie transparentă. CESE pledează pentru o inițiativă voluntară la scară mondială a sectorului bancar, prin care acesta să își aducă contribuția la finanțarea eliminării decalajului dintre necesități și resursele disponibile, pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă.

| 4.5.5. | Printre resursele puțin utilizate figurează resursele financiare din diaspora, adică transferul veniturilor din economii spre țara de origine, care ar putea fi folosite, de asemenea, pentru atingerea ODD. Este oportun să se impună reducerea costului transferurilor acestor economii. Ar trebui să li se propună celor din diaspora programe educative și stimulente care să le favorizeze interesul de a investi mai curând în proiecte de dezvoltare, prin care să-și poată fructifica sumele economisite și să contribuie totodată la realizarea ODD. |
| --- | --- |

4.5.5.

Printre resursele puțin utilizate figurează resursele financiare din diaspora, adică transferul veniturilor din economii spre țara de origine, care ar putea fi folosite, de asemenea, pentru atingerea ODD. Este oportun să se impună reducerea costului transferurilor acestor economii. Ar trebui să li se propună celor din diaspora programe educative și stimulente care să le favorizeze interesul de a investi mai curând în proiecte de dezvoltare, prin care să-și poată fructifica sumele economisite și să contribuie totodată la realizarea ODD.

4.6.   
  Finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii

| 4.6.1. | Microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, care reprezintă principalul factor potențial de creștere și de creare a noi locuri de muncă, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la un nivel suficient de finanțare. Această problemă este acută în special pentru întreprinderile din țările cel mai puțin dezvoltate. De aceea, trebuie căutate instrumente pentru a înlesni accesul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii la resurse financiare. În acest scop, este necesar să se respecte diferențele dintre tipurile de întreprinderi din țările în curs de dezvoltare, unde predomină microîntreprinderile și micii comercianți, în timp ce în agricultură sunt frecvente fermele familiale mici. |
| --- | --- |

4.6.1.

Microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, care reprezintă principalul factor potențial de creștere și de creare a noi locuri de muncă, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la un nivel suficient de finanțare. Această problemă este acută în special pentru întreprinderile din țările cel mai puțin dezvoltate. De aceea, trebuie căutate instrumente pentru a înlesni accesul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii la resurse financiare. În acest scop, este necesar să se respecte diferențele dintre tipurile de întreprinderi din țările în curs de dezvoltare, unde predomină microîntreprinderile și micii comercianți, în timp ce în agricultură sunt frecvente fermele familiale mici.

| 4.6.2. | Există diverse și numeroase sisteme de finanțare sub forma microcreditelor acordate întreprinderilor mici și mijlocii. Comitetul consideră că cele mai eficiente sunt sistemele care utilizează aplicații de telefonie mobilă. El salută, de asemenea, faptul că microcreditele sunt folosite pentru a finanța proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile, salutând totodată și inițiativele care au ca scop acordarea de microcredite cu dobândă zero. Creditele pentru întreprinderile mici și mijlocii (cuprinse între 10  000 și 2 00  000 USD) lipsesc în prezent, putând fi înlocuite prin leasing și alte instrumente de fonduri proprii. În acest scop, este necesară sprijinirea dezvoltării piețelor financiare și a băncilor locale, inclusiv a agenților locali. |
| --- | --- |

4.6.2.

Există diverse și numeroase sisteme de finanțare sub forma microcreditelor acordate întreprinderilor mici și mijlocii. Comitetul consideră că cele mai eficiente sunt sistemele care utilizează aplicații de telefonie mobilă. El salută, de asemenea, faptul că microcreditele sunt folosite pentru a finanța proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile, salutând totodată și inițiativele care au ca scop acordarea de microcredite cu dobândă zero. Creditele pentru întreprinderile mici și mijlocii (cuprinse între 10  000 și 2 00  000 USD) lipsesc în prezent, putând fi înlocuite prin leasing și alte instrumente de fonduri proprii. În acest scop, este necesară sprijinirea dezvoltării piețelor financiare și a băncilor locale, inclusiv a agenților locali.

| 4.6.3. | Una dintre componentele asistenței furnizate de țările dezvoltate întreprinderilor mici și mijlocii ar trebui să fie transferul de experiențe și competențe manageriale, de expertiză tehnică, însoțit de formarea profesională în gestiune financiară, alfabetizare financiară și sprijinirea integrării acestor IMM-uri în lanțurile de aprovizionare și valorice. UE ar trebui să recomande utilizarea principiilor stabilite de Directiva sa privind întârzierea efectuării plăților, pentru a îmbunătăți finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

4.6.3.

Una dintre componentele asistenței furnizate de țările dezvoltate întreprinderilor mici și mijlocii ar trebui să fie transferul de experiențe și competențe manageriale, de expertiză tehnică, însoțit de formarea profesională în gestiune financiară, alfabetizare financiară și sprijinirea integrării acestor IMM-uri în lanțurile de aprovizionare și valorice. UE ar trebui să recomande utilizarea principiilor stabilite de Directiva sa privind întârzierea efectuării plăților, pentru a îmbunătăți finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii.

| 4.6.4. | Trebuie protejate microîntreprinderile și IMM-urile active în sectorul agriculturii împotriva practicilor investiționale care urmăresc acapararea pământurilor, ceea ce le împinge spre dispariție. Crearea unor instrumente de asigurare împotriva efectelor schimbărilor climatice le-ar ajuta, de asemenea. În cadrul planurilor de dezvoltare, ar trebui să nu se piardă din vedere sprijinirea întreprinderilor din sectorul economiei sociale, care pot juca un rol important în realizarea ODD. |
| --- | --- |

4.6.4.

Trebuie protejate microîntreprinderile și IMM-urile active în sectorul agriculturii împotriva practicilor investiționale care urmăresc acapararea pământurilor, ceea ce le împinge spre dispariție. Crearea unor instrumente de asigurare împotriva efectelor schimbărilor climatice le-ar ajuta, de asemenea. În cadrul planurilor de dezvoltare, ar trebui să nu se piardă din vedere sprijinirea întreprinderilor din sectorul economiei sociale, care pot juca un rol important în realizarea ODD.

| 4.6.5. | Pentru dezvoltarea economică și socială, este important ca straturile cele mai largi ale populației din țările în curs de dezvoltare să aibă acces la instrumente financiare (un cont bancar de bază sau aplicații financiare pentru telefoane mobile). |
| --- | --- |

4.6.5.

Pentru dezvoltarea economică și socială, este important ca straturile cele mai largi ale populației din țările în curs de dezvoltare să aibă acces la instrumente financiare (un cont bancar de bază sau aplicații financiare pentru telefoane mobile).

4.7.   
  Angajamentul societății civile în asistența pentru dezvoltare

| 4.7.1. | Societatea civilă din țările dezvoltate, inclusiv partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, contribuie în mod nemijlocit la dezvoltare și joacă, de asemenea, un rol esențial în direcționarea cooperării pentru dezvoltare și în monitorizarea eficienței sale (24). |
| --- | --- |

4.7.1.

Societatea civilă din țările dezvoltate, inclusiv partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, contribuie în mod nemijlocit la dezvoltare și joacă, de asemenea, un rol esențial în direcționarea cooperării pentru dezvoltare și în monitorizarea eficienței sale (24).

| 4.7.2. | Trebuie susținută în diverse țări, în mod sistematic, crearea unui sistem de monitorizare sau îmbunătățire a procesului de asistență pentru dezvoltare și a rezultatelor acestuia, cu participarea directă a organizațiilor relevante ale societății civile, pentru a identifica și elimina obstacolele din calea realizării ODD. În acest domeniu, CESE dispune de experiența pozitivă îndelungată a comitetelor, platformelor și organelor consultative mixte, cum ar fi Comitetul de monitorizare ACP-UE, reuniunile societății civile din formatele UE-America Latină-Caraibe și altele. |
| --- | --- |

4.7.2.

Trebuie susținută în diverse țări, în mod sistematic, crearea unui sistem de monitorizare sau îmbunătățire a procesului de asistență pentru dezvoltare și a rezultatelor acestuia, cu participarea directă a organizațiilor relevante ale societății civile, pentru a identifica și elimina obstacolele din calea realizării ODD. În acest domeniu, CESE dispune de experiența pozitivă îndelungată a comitetelor, platformelor și organelor consultative mixte, cum ar fi Comitetul de monitorizare ACP-UE, reuniunile societății civile din formatele UE-America Latină-Caraibe și altele.

| 4.7.3. | Printre furnizorii direcți de asistență pentru dezvoltare figurează și partenerii sociali. Sindicatele din țările dezvoltate desfășoară unele proiecte de dezvoltare cu tentă socială și sprijină dezvoltarea instituțională a organizațiilor sindicale partenere. Organizațiile patronale, camerele de comerț, asociațiile de IMM-uri și asociațiile sectoriale realizează proiecte comune cu organizațiile de întreprinderi din țările în curs de dezvoltare ale căror parteneri sunt și le împărtășesc acestora din propria experiență. |
| --- | --- |

4.7.3.

Printre furnizorii direcți de asistență pentru dezvoltare figurează și partenerii sociali. Sindicatele din țările dezvoltate desfășoară unele proiecte de dezvoltare cu tentă socială și sprijină dezvoltarea instituțională a organizațiilor sindicale partenere. Organizațiile patronale, camerele de comerț, asociațiile de IMM-uri și asociațiile sectoriale realizează proiecte comune cu organizațiile de întreprinderi din țările în curs de dezvoltare ale căror parteneri sunt și le împărtășesc acestora din propria experiență.

| 4.7.4. | Organizațiile neguvernamentale joacă un rol indispensabil în domeniul asistenței pentru dezvoltare, atât în cazul țărilor dezvoltate, cât și în cel al țărilor în curs de dezvoltare. Ele intervin mai ales când trebuie depășite consecințele catastrofelor naturale și umanitare, acționând și în domeniul social, al sănătății, în domeniul egalității dintre femei și bărbați, în educație etc. Ele mobilizează, de asemenea, fonduri provenind de la publicul larg, organizând colecte, campanii educative etc. Un exemplu interesant este și finanțarea educației prin adopția la distanță, ceea ce face posibilă stabilirea de relații interpersonale între cetățenii obișnuiți. |
| --- | --- |

4.7.4.

Organizațiile neguvernamentale joacă un rol indispensabil în domeniul asistenței pentru dezvoltare, atât în cazul țărilor dezvoltate, cât și în cel al țărilor în curs de dezvoltare. Ele intervin mai ales când trebuie depășite consecințele catastrofelor naturale și umanitare, acționând și în domeniul social, al sănătății, în domeniul egalității dintre femei și bărbați, în educație etc. Ele mobilizează, de asemenea, fonduri provenind de la publicul larg, organizând colecte, campanii educative etc. Un exemplu interesant este și finanțarea educației prin adopția la distanță, ceea ce face posibilă stabilirea de relații interpersonale între cetățenii obișnuiți.

| 4.7.5. | CESE solicită Comisiei Europene să sprijine activitățile organizațiilor societății civile din UE destinate realizării ODD prin finanțarea adecvată a unor programe care urmăresc înființarea de instituții ale societății civile în țările partenere. În prezent, CESE elaborează un raport de informare care va propune formule de implicare reală a societății civile în implementarea și monitorizarea agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015 și care va completa avizul de față. |
| --- | --- |

4.7.5.

CESE solicită Comisiei Europene să sprijine activitățile organizațiilor societății civile din UE destinate realizării ODD prin finanțarea adecvată a unor programe care urmăresc înființarea de instituții ale societății civile în țările partenere. În prezent, CESE elaborează un raport de informare care va propune formule de implicare reală a societății civile în implementarea și monitorizarea agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015 și care va completa avizul de față.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  La summitul ONU de la New York, care va avea loc în septembrie.

1

(2)  Cf. Avizul CESE pe tema „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (JO C 271, 19.9.2013, p. 144).

2

„O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă”

(3)  Avizul CESE pe tema „Participarea societății civile la politicile de dezvoltare și de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene” (JO C 181, 21.6.2012, p. 28).

3

„Participarea societății civile la politicile de dezvoltare și de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene”

(4)  Cf. Avizul CESE privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene (JO C 161, 6.6.2013, p. 82).

4

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene

(5)  Cf. Avizul CESE privind „Participarea sectorului privat la cadrul de dezvoltare post-2015” (JO C 67, 6.3.2014, p. 1).

5

„Participarea sectorului privat la cadrul de dezvoltare post-2015”

(6)  Cf. avizul pe tema Rolul dezvoltării durabile și implicarea societății civile în acordurile de investiții autonome ale UE cu țările terțe (JO C 268, 14.8.2015, p. 19).

6

Rolul dezvoltării durabile și implicarea societății civile în acordurile de investiții autonome ale UE cu țările terțe

(7)  Cf. Avizul pe tema „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” (JO C 351, 15.11.2012, p. 77).

7

„Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin”

(8)  Avizul REX/438 pe tema „Obiectivele post-2015 în regiunea euromediteraneeană”, punctul 6.4, a se vedea pagina 47 din prezentul Jurnal Oficial.

8

(9)  Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind protecția lucrătorilor migranți și a familiilor lor, Convenția C 189 privind protecția lucrătorilor casnici, Convenția C 184 privind siguranța și sănătatea în agricultură, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și protocolul opțional al acestuia ș.a.

9

(10)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015, COM(2015) 44 final, 5 februarie 2015.

10

Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015

(11)  Cf.: The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what? (Panorama finanțării dezvoltării globale – Cine poate contribui și cu ce anume?), de James Zhan, director în cadrul UNCTAD, șeful grupului pentru investiții și întreprinderi, Raport privind investițiile pe plan mondial ale UNCTAD, prezentare făcută în cadrul unei audieri publice a Parlamentului European, la 24 februarie 2015.

11

The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what?

(12)  Se estimează că activele deținute de bănci sunt în valoare de 1 21  000 de miliarde USD, fondurile de pensii deținând 34  000 de miliarde, societățile de asigurare – 28  000 de miliarde, multinaționalele – 25  000 de miliarde, iar fondurile suverane de investiții – 6  500 de miliarde.

12

(13)  Este vorba în special de comerț, agricultură, de crearea de locuri de muncă, de protecția socială, de schimbările climatice, de energie, de protecția mediului și a diversității biologice, de transporturi, de sănătate, de protecția produselor și a consumatorilor, de dezvoltarea regională și urbană, de migrații și de combaterea corupției și a spălării banilor.

13

(14)  SOTDD: Sprijinul oficial total pentru dezvoltare durabilă.

14

(15)  Cf. http://www.oecd.org/fr/daf/inv/mne/48004355.pdf

15

(16)  Cf.: https://eiti.org/fr

16

(17)  Cf.: http://www.oecd.org/fr/gov/budgetisation/PPPRecommandation.pdf

17

(18)  Cf. http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014 (în engleză).

18

(19)  Cf.: InfoDev, Crowdfunding’s Potential for the Developing World („Potențialul de finanțare participativă pentru țările în curs de dezvoltare”), 2013, Banca Mondială, Departamentul de finanțe și de dezvoltare a sectorului privat.

19

Crowdfunding’s Potential for the Developing World

„Potențialul de finanțare participativă pentru țările în curs de dezvoltare”

(20)  Avizul CESE pe tema „Eliberarea potențialului de multifinanțare în Uniunea Europeană”, Bruxelles (JO C 451, 16.12.2014).

20

Eliberarea potențialului de multifinanțare în Uniunea Europeană

(21)  Alocările bugetare anuale pentru AOD exclud în întregime aceste posibilități.

21

(22)  Societatea belgiană de investiții pentru țările în curs de dezvoltare (Belgian Investment Company for Developing Countries – BIO), înființată de guvern pentru sprijinirea întreprinderilor în țările africane, a transferat către alte fonduri de investiții o parte din fondurile sale destinate împrumuturilor acordate întreprinzătorilor și le-a recuperat treptat, în funcție de necesitățile sale.

22

Belgian Investment Company for Developing Countries – BIO

(23)  Cf. http://leadinggroup.org/rubrique7.html

23

(24)  Cf. Forumul privind politica de dezvoltare (www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe//, în engleză) și Forumul politic privind dezvoltarea (http://www.uclg.org/fr).

24

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/57

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană”

(aviz din proprie inițiativă)

(2015/C 383/09)

| Raportor: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Raportor:

Ronny LANNOO

La 20 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European (CESE) a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană.

Subcomitetul „Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană”, însărcinat cu pregătirea lucrărilor pe această temă, și-a adoptat avizul la 9 iunie 2015.

În cea de-a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 2 iulie 2015), CESE a adoptat prezentul aviz cu 179 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 4 abțineri.

Introducere

Obiectivul acestui aviz din proprie inițiativă este să analizeze metodele actuale de consultare a părților interesate de către Comisia Europeană, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) din tratat. Pe baza acestei analize, avizul formulează propuneri care se doresc constructive și realiste, cu scopul de a se îmbunătăți în mod structural procesul de consultare și de a se da curs rezultatelor, în interesul tuturor părților.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În prezentul aviz, CESE formulează recomandări privind consultarea părților interesate, prevăzută prin tratat, în vederea îmbunătățirii calității acestor consultări și a reducerii distanței dintre cetățean și Europa. Acest exercițiu a fost efectuat și de Comisia Europeană, prin intermediul unei ample consultări a părților interesate cu privire la procedurile de consultare, și transpus în pachetul „O mai bună legiferare”, elaborat de dl vicepreședinte Timmermans. La solicitarea Comisiei, CESE va elabora ulterior un aviz cu privire la întreg pachetul „O mai bună legiferare”. |
| --- | --- |

1.1.

În prezentul aviz, CESE formulează recomandări privind consultarea părților interesate, prevăzută prin tratat, în vederea îmbunătățirii calității acestor consultări și a reducerii distanței dintre cetățean și Europa. Acest exercițiu a fost efectuat și de Comisia Europeană, prin intermediul unei ample consultări a părților interesate cu privire la procedurile de consultare, și transpus în pachetul „O mai bună legiferare”, elaborat de dl vicepreședinte Timmermans. La solicitarea Comisiei, CESE va elabora ulterior un aviz cu privire la întreg pachetul „O mai bună legiferare”.

| 1.2. | CESE este îngrijorat în privința modului în care se organizează în prezent consultarea părților interesate și, în consecință, și a rezultatelor acestora. Ca urmare, Comitetul solicită consultări stabile, reprezentative, care să asigure o valoare adăugată pentru organizațiile locale și grupurile de interese implicate. |
| --- | --- |

1.2.

CESE este îngrijorat în privința modului în care se organizează în prezent consultarea părților interesate și, în consecință, și a rezultatelor acestora. Ca urmare, Comitetul solicită consultări stabile, reprezentative, care să asigure o valoare adăugată pentru organizațiile locale și grupurile de interese implicate.

| 1.3. | Examinarea unui eșantion al consultărilor, efectuată de CESE în prima jumătate a anului 2014, conduce la următoarele concluzii: abordarea este de o calitate variabilă, în funcție de Direcția Generală organizatoare; nu se obțin suficiente răspunsuri, ceea ce afectează reprezentativitatea; limbajul și terminologia nu sunt adaptate la grupurile vizate; rapoartele cu privire la rezultate și la cursul ulterior al dosarului sunt deficitare. Deci se poate conchide că, în general, orientările existente în prezent în acest domeniu nu sunt aplicate îndeajuns. |
| --- | --- |

1.3.

Examinarea unui eșantion al consultărilor, efectuată de CESE în prima jumătate a anului 2014, conduce la următoarele concluzii: abordarea este de o calitate variabilă, în funcție de Direcția Generală organizatoare; nu se obțin suficiente răspunsuri, ceea ce afectează reprezentativitatea; limbajul și terminologia nu sunt adaptate la grupurile vizate; rapoartele cu privire la rezultate și la cursul ulterior al dosarului sunt deficitare. Deci se poate conchide că, în general, orientările existente în prezent în acest domeniu nu sunt aplicate îndeajuns.

| 1.4. | Conștient de dificultatea de a consulta, în mod adecvat și în toată diversitatea lor, cetățenii și organizațiile din statele membre ale Uniunii Europene, CESE formulează în cele ce urmează o serie de propuneri structurale, concrete și realiste și invită Comisia Europeană la o colaborare constructivă în vederea elaborării și aplicării de noi măsuri. |
| --- | --- |

1.4.

Conștient de dificultatea de a consulta, în mod adecvat și în toată diversitatea lor, cetățenii și organizațiile din statele membre ale Uniunii Europene, CESE formulează în cele ce urmează o serie de propuneri structurale, concrete și realiste și invită Comisia Europeană la o colaborare constructivă în vederea elaborării și aplicării de noi măsuri.

| 1.5. | CESE solicită Comisiei să impună în mod obligatoriu direcțiilor sale generale orientările și standardele de calitate în materie de consultare a părților interesate. Pentru a asigura aplicarea acestor orientări, Comitetul propune instituirea unei celule de coordonare la nivelul Secretariatului General, care să ofere sprijin DG-urilor în procesul de consultare a părților interesate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE solicită Comisiei să impună în mod obligatoriu direcțiilor sale generale orientările și standardele de calitate în materie de consultare a părților interesate. Pentru a asigura aplicarea acestor orientări, Comitetul propune instituirea unei celule de coordonare la nivelul Secretariatului General, care să ofere sprijin DG-urilor în procesul de consultare a părților interesate.

| 1.6. | O abordare mai strategică a procesului de consultare, de la pregătire până la evaluare, care să prevadă o participare sistematică a structurilor relevante (organizații reprezentative ale grupurilor-țintă și organe consultative și de dialog), ar trebui să asigure un răspuns mai substanțial și o calitate mai bună. O mai bună planificare a consultărilor și comunicarea scopului lor ar facilita participarea părților interesate. |
| --- | --- |

1.6.

O abordare mai strategică a procesului de consultare, de la pregătire până la evaluare, care să prevadă o participare sistematică a structurilor relevante (organizații reprezentative ale grupurilor-țintă și organe consultative și de dialog), ar trebui să asigure un răspuns mai substanțial și o calitate mai bună. O mai bună planificare a consultărilor și comunicarea scopului lor ar facilita participarea părților interesate.

| 1.7. | Comitetul subliniază că o cartografiere corespunzătoare a părților interesate este esențială pentru o procedură de consultare de calitate. CESE recomandă Comisiei să utilizeze în acest scop structurile deja existente – precum Comitetul și organizațiile reprezentative – și să se sprijine pe registrul de transparență. Prin urmare, nu este necesară crearea unor noi structuri. |
| --- | --- |

1.7.

Comitetul subliniază că o cartografiere corespunzătoare a părților interesate este esențială pentru o procedură de consultare de calitate. CESE recomandă Comisiei să utilizeze în acest scop structurile deja existente – precum Comitetul și organizațiile reprezentative – și să se sprijine pe registrul de transparență. Prin urmare, nu este necesară crearea unor noi structuri.

| 1.8. | CESE consideră că este necesară o nouă raționalizare a metodelor și a instrumentelor utilizate pentru consultarea părților interesate. Există, în principal, două metode posibile de consultare: în scris/online sau oral/dezbateri interactive. Trebuie alese metodele și instrumentele adecvate, în funcție de scopul avut în vedere, de grupul-țintă etc. și în cadrul abordării strategice a procesului de consultare. În plus, este recomandabil ca noile tehnologii să fie introduse în mod eficient, în special pentru a ajunge mai bine la anumite grupuri-țintă, cum ar fi, de exemplu, tinerii. |
| --- | --- |

1.8.

CESE consideră că este necesară o nouă raționalizare a metodelor și a instrumentelor utilizate pentru consultarea părților interesate. Există, în principal, două metode posibile de consultare: în scris/online sau oral/dezbateri interactive. Trebuie alese metodele și instrumentele adecvate, în funcție de scopul avut în vedere, de grupul-țintă etc. și în cadrul abordării strategice a procesului de consultare. În plus, este recomandabil ca noile tehnologii să fie introduse în mod eficient, în special pentru a ajunge mai bine la anumite grupuri-țintă, cum ar fi, de exemplu, tinerii.

| 1.9. | În cadrul acestei abordări, trebuie să se facă distincția între consultările cu organizațiile societății civile și cele cu publicul larg. Diferența dintre cele două nu este, însă, numai de metodă, ci și de scop, deoarece în cazul primelor este vorba de a asigura reprezentativitatea, în timp ce, în cazul publicului, este vorba de promovarea incluziunii și a participării. |
| --- | --- |

1.9.

În cadrul acestei abordări, trebuie să se facă distincția între consultările cu organizațiile societății civile și cele cu publicul larg. Diferența dintre cele două nu este, însă, numai de metodă, ci și de scop, deoarece în cazul primelor este vorba de a asigura reprezentativitatea, în timp ce, în cazul publicului, este vorba de promovarea incluziunii și a participării.

| 1.10. | În cazul în care se optează pentru un chestionar scris, CESE consideră că acesta trebuie să fie disponibil în toate limbile oficiale ale UE. Totodată, CESE pledează pentru transmiterea în prealabil a chestionarului către organizațiile reprezentative ale grupurilor-țintă implicate, pentru a se evita utilizarea unui jargon prea specializat, care să îl facă dificil de înțeles pentru grupul-țintă. |
| --- | --- |

1.10.

În cazul în care se optează pentru un chestionar scris, CESE consideră că acesta trebuie să fie disponibil în toate limbile oficiale ale UE. Totodată, CESE pledează pentru transmiterea în prealabil a chestionarului către organizațiile reprezentative ale grupurilor-țintă implicate, pentru a se evita utilizarea unui jargon prea specializat, care să îl facă dificil de înțeles pentru grupul-țintă.

| 1.11. | Comitetul subliniază că este foarte important ca, în etapa de prelucrare a rezultatelor, să fie prevăzută o ponderare cantitativă și calitativă, în funcție de respondent – persoană sau organizație reprezentativă a societății civile – sau în funcție de reprezentativitatea și gradul de implicare a organizației. Răspunsul unei organizații reprezentative ar beneficia în acest caz de o pondere mai mare. |
| --- | --- |

1.11.

Comitetul subliniază că este foarte important ca, în etapa de prelucrare a rezultatelor, să fie prevăzută o ponderare cantitativă și calitativă, în funcție de respondent – persoană sau organizație reprezentativă a societății civile – sau în funcție de reprezentativitatea și gradul de implicare a organizației. Răspunsul unei organizații reprezentative ar beneficia în acest caz de o pondere mai mare.

| 1.12. | Pentru a intensifica participarea la consultări, CESE subliniază că este important să se elaboreze pentru fiecare consultare un raport de sinteză cu răspunsurile primite, care să arate de ce în elaborarea ulterioară a propunerii anumite răspunsuri sunt luate în considerare și altele, nu. |
| --- | --- |

1.12.

Pentru a intensifica participarea la consultări, CESE subliniază că este important să se elaboreze pentru fiecare consultare un raport de sinteză cu răspunsurile primite, care să arate de ce în elaborarea ulterioară a propunerii anumite răspunsuri sunt luate în considerare și altele, nu.

| 1.13. | Având în vedere rolul care îi revine în temeiul tratatelor, Comitetul intenționează să își asume rolul de facilitator pentru a contribui la reușita consultării părților interesate. El poate oferi sprijin în toate etapele importante ale procesului (identificarea părților interesate, elaborarea chestionarelor, sinteza și monitorizarea rezultatelor). Pentru structurarea, stabilitatea și reprezentativitatea procesului, Comitetul poate, ca și în trecut, să organizeze audieri și conferințe și să înființeze platforme și forumuri de dialog. |
| --- | --- |

1.13.

Având în vedere rolul care îi revine în temeiul tratatelor, Comitetul intenționează să își asume rolul de facilitator pentru a contribui la reușita consultării părților interesate. El poate oferi sprijin în toate etapele importante ale procesului (identificarea părților interesate, elaborarea chestionarelor, sinteza și monitorizarea rezultatelor). Pentru structurarea, stabilitatea și reprezentativitatea procesului, Comitetul poate, ca și în trecut, să organizeze audieri și conferințe și să înființeze platforme și forumuri de dialog.

| 1.14. | În contextul consultării părților interesate, Comisia Europeană ar trebui să exploateze mai bine potențialul pe care îl oferă o colaborare mai strânsă cu Comitetul, astfel cum se preconizează în protocolul de cooperare semnat la 22 februarie 2012 de Comitet și de Comisie (1). Aceasta ar permite valorificarea optimă a competențelor și cunoașterii specifice în materie de părți interesate, precum și a expertizei, experienței și competenței Comitetului în practica consultărilor, în vederea optimizării resurselor și a cooperării interinstituționale. |
| --- | --- |

1.14.

În contextul consultării părților interesate, Comisia Europeană ar trebui să exploateze mai bine potențialul pe care îl oferă o colaborare mai strânsă cu Comitetul, astfel cum se preconizează în protocolul de cooperare semnat la 22 februarie 2012 de Comitet și de Comisie (1). Aceasta ar permite valorificarea optimă a competențelor și cunoașterii specifice în materie de părți interesate, precum și a expertizei, experienței și competenței Comitetului în practica consultărilor, în vederea optimizării resurselor și a cooperării interinstituționale.

| 1.15. | În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate acționa împreună cu Comisia în calitate de organizator, așa cum acționează deja cu regularitate în cadrul platformelor de dialog structurat (de exemplu, pe tema imigrației, a consumului etc.). |
| --- | --- |

1.15.

În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate acționa împreună cu Comisia în calitate de organizator, așa cum acționează deja cu regularitate în cadrul platformelor de dialog structurat (de exemplu, pe tema imigrației, a consumului etc.).

| 1.16. | În sfârșit, CESE pledează pentru o campanie susținută de informare privind procesul de consultare și consultările în sine. Comitetul dorește să participe în mod activ, prin organizațiile pe care le reprezintă. |
| --- | --- |

1.16.

În sfârșit, CESE pledează pentru o campanie susținută de informare privind procesul de consultare și consultările în sine. Comitetul dorește să participe în mod activ, prin organizațiile pe care le reprezintă.

| 1.17. | În plus, CESE, în calitatea sa de promotor al dialogului civil structurat ca instrument fundamental al democrației participative, încurajează Comisia să intensifice utilizarea platformelor privind dialogul structurat. Pe de o parte, aceasta ar permite părților interesate să aibă o participare continuă în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și, pe de altă parte, ar avea un impact pozitiv în privința costurilor și a consumului de timp. |
| --- | --- |

1.17.

În plus, CESE, în calitatea sa de promotor al dialogului civil structurat ca instrument fundamental al democrației participative, încurajează Comisia să intensifice utilizarea platformelor privind dialogul structurat. Pe de o parte, aceasta ar permite părților interesate să aibă o participare continuă în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și, pe de altă parte, ar avea un impact pozitiv în privința costurilor și a consumului de timp.

2.   Situația actuală a consultării părților interesate

2.1.   
  Dispoziții

| 2.1.1. | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, „în vederea asigurării coerenței și a transparenței acțiunilor Uniunii, Comisia Europeană procedează la ample consultări ale părților interesate.” |
| --- | --- |

2.1.1.

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, „în vederea asigurării coerenței și a transparenței acțiunilor Uniunii, Comisia Europeană procedează la ample consultări ale părților interesate.”

Astfel de consultări își propun să asigure participarea activă a părților interesate din societatea civilă organizată și a cetățenilor la urmărirea interesului general european în procesul de elaborare a politicilor, pentru a asigura relevanța lor democratică și un sprijin public cât mai larg posibil.

| 2.1.2. | „Consultarea” reprezintă un proces prin care Comisia colectează opiniile și punctele de vedere ale cetățenilor și ale părților interesate. Acest proces complementar are loc fără a se aduce atingere dialogului civil structurat [articolul 11 alineatul (2) din TUE] sau consultărilor care au loc într-un cadru specific, cum ar fi consultarea partenerilor sociali în cadrul dialogului social (angajatori și organizații sindicale) (articolul 154 din TFUE) sau consultării organelor consultative, cum ar fi Comitetul Economic și Social European (articolul 304 din TFUE) (2), pe care nu poate, în niciun caz, să le înlocuiască. |
| --- | --- |

2.1.2.

„Consultarea” reprezintă un proces prin care Comisia colectează opiniile și punctele de vedere ale cetățenilor și ale părților interesate. Acest proces complementar are loc fără a se aduce atingere dialogului civil structurat [articolul 11 alineatul (2) din TUE] sau consultărilor care au loc într-un cadru specific, cum ar fi consultarea partenerilor sociali în cadrul dialogului social (angajatori și organizații sindicale) (articolul 154 din TFUE) sau consultării organelor consultative, cum ar fi Comitetul Economic și Social European (articolul 304 din TFUE) (2), pe care nu poate, în niciun caz, să le înlocuiască.

| 2.1.3. | Pe lângă consultarea organizată în contextul articolul 154 din TFUE, partenerii sociali, organizațiile sindicale și cele patronale participă pe deplin în consultarea menționată la punctele 2.1.1 și 2.1.2, în special în materie de protecție a consumatorilor, legislație de mediu, politică comercială, etc. |
| --- | --- |

2.1.3.

Pe lângă consultarea organizată în contextul articolul 154 din TFUE, partenerii sociali, organizațiile sindicale și cele patronale participă pe deplin în consultarea menționată la punctele 2.1.1 și 2.1.2, în special în materie de protecție a consumatorilor, legislație de mediu, politică comercială, etc.

Tratatele conferă Comitetului Economic și Social European o funcție consultativă pe lângă Parlamentul European, Consiliu și Comisie. În plus, un protocol de cooperare (3) detaliază modalitățile concrete de cooperare dintre Comitet și Comisie.

2.2.   
  Orientări pentru consultarea părților interesate

| 2.2.1. | În 2002, Comisia Europeană a instituit standarde minime (4) obligatorii pentru consultarea părților interesate, cu privire la orice propunere legislativă sau nelegislativă. În cadrul REFIT, Comisia a anunțat de asemenea că vor avea loc consultări privind evaluările, verificarea adecvării și eliberarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

În 2002, Comisia Europeană a instituit standarde minime (4) obligatorii pentru consultarea părților interesate, cu privire la orice propunere legislativă sau nelegislativă. În cadrul REFIT, Comisia a anunțat de asemenea că vor avea loc consultări privind evaluările, verificarea adecvării și eliberarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare (5).

| 2.2.2. | Orientările Comisiei din 2002 cu privire la efectuarea consultărilor, în atenția direcțiilor generale, prevăd, între altele, publicarea unor note explicative pe tema respectivă, precum și a conținutului și scopului consultării. În plus, se prevede ca, după încheierea consultării, să se publice numărul răspunsurilor, categoria respondenților și o sinteză a rezultatelor. |
| --- | --- |

2.2.2.

Orientările Comisiei din 2002 cu privire la efectuarea consultărilor, în atenția direcțiilor generale, prevăd, între altele, publicarea unor note explicative pe tema respectivă, precum și a conținutului și scopului consultării. În plus, se prevede ca, după încheierea consultării, să se publice numărul răspunsurilor, categoria respondenților și o sinteză a rezultatelor.

| 2.2.3. | În ce privește multilingvismul, în prezent nu există nicio normă oficială în vigoare. |
| --- | --- |

2.2.3.

În ce privește multilingvismul, în prezent nu există nicio normă oficială în vigoare.

| 2.2.4. | Orientările și standardele minime din 2002 care trebuie respectate în materie de consultare a părților interesate stabilesc zece etape ale procesului de consultare, repartizate în trei faze: stabilirea unei strategii (6), efectuarea consultării (7), analiza rezultatelor (8). |
| --- | --- |

2.2.4.

Orientările și standardele minime din 2002 care trebuie respectate în materie de consultare a părților interesate stabilesc zece etape ale procesului de consultare, repartizate în trei faze: stabilirea unei strategii (6), efectuarea consultării (7), analiza rezultatelor (8).

| 2.2.5. | Comisia Europeană folosește în prezent 12 metode diferite pentru consultările pregătitoare, în funcție de scopurile avute în vedere și de grupul-țintă. Aceste 12 metode sunt următoarele: consultare publică deschisă online; studii; eurobarometru; conferințe, audieri publice, întâlniri cu părțile implicate; reuniuni, ateliere de lucru, seminare cu părțile direct implicate; grupuri-țintă; interviuri individuale; grupuri de experți ai Comisiei Europene; comitete ale IMM-urilor; consultarea autorităților locale și regionale; chestionare; forumuri de dezbatere online. |
| --- | --- |

2.2.5.

Comisia Europeană folosește în prezent 12 metode diferite pentru consultările pregătitoare, în funcție de scopurile avute în vedere și de grupul-țintă. Aceste 12 metode sunt următoarele: consultare publică deschisă online; studii; eurobarometru; conferințe, audieri publice, întâlniri cu părțile implicate; reuniuni, ateliere de lucru, seminare cu părțile direct implicate; grupuri-țintă; interviuri individuale; grupuri de experți ai Comisiei Europene; comitete ale IMM-urilor; consultarea autorităților locale și regionale; chestionare; forumuri de dezbatere online.

2.3.   
  Punerea în practică a orientărilor

| 2.3.1. | În pofida acestor orientări și a numărului mare de metode și instrumente posibile, multe din părțile interesate emit critici cu privire la eficacitatea sistemului de consultare actual. Printre deficiențele concrete se numără dificultatea de a afla despre existența consultării (posibilitatea a găsi rapid informația pe site-urile UE și anunțarea consultării), limba și terminologia, informațiile cu privire la rezultate și, în final, modul în care se dă curs consultărilor. |
| --- | --- |

2.3.1.

În pofida acestor orientări și a numărului mare de metode și instrumente posibile, multe din părțile interesate emit critici cu privire la eficacitatea sistemului de consultare actual. Printre deficiențele concrete se numără dificultatea de a afla despre existența consultării (posibilitatea a găsi rapid informația pe site-urile UE și anunțarea consultării), limba și terminologia, informațiile cu privire la rezultate și, în final, modul în care se dă curs consultărilor.

| 2.3.2. | În plus, calitatea și abordarea consultărilor pare să difere mult în funcție de DG organizatoare și se constată că lipsesc coordonarea și abordarea metodologică uniformă. |
| --- | --- |

2.3.2.

În plus, calitatea și abordarea consultărilor pare să difere mult în funcție de DG organizatoare și se constată că lipsesc coordonarea și abordarea metodologică uniformă.

| 2.3.3. | CESE a testat prin eșantionare modul în care s-au aplicat aceste orientări în cadrul primelor 25 de consultări desfășurate în 2014. Pe baza eșantionului, se pot face următoarele observații:






  — | participarea la consultările online înregistrează variații deosebit de mari (9); |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

CESE a testat prin eșantionare modul în care s-au aplicat aceste orientări în cadrul primelor 25 de consultări desfășurate în 2014. Pe baza eșantionului, se pot face următoarele observații:

—

participarea la consultările online înregistrează variații deosebit de mari (9);

| — | În această situație, reprezentativitatea este în fapt insuficientă, atât pe plan geografic, cât și în ce privește categoria respondenților. În cazul unui număr mai mare de răspunsuri, reprezentativitatea geografică pare să se îmbunătățească, dar rămâne adesea dezechilibrată din perspectiva calității răspunsurilor. Cu toate acestea, se remarcă o tendință clară de predominanță a statelor membre „mari”. În plus, răspunsurile organizațiilor cu sediul în Bruxelles sunt luate în calcul drept contribuții provenite din Belgia, deși în multe cazuri este vorba de organizații-umbrelă sau de organisme de lobby care nu au nicio relație cu Belgia ca stat membru; |
| --- | --- |

—

În această situație, reprezentativitatea este în fapt insuficientă, atât pe plan geografic, cât și în ce privește categoria respondenților. În cazul unui număr mai mare de răspunsuri, reprezentativitatea geografică pare să se îmbunătățească, dar rămâne adesea dezechilibrată din perspectiva calității răspunsurilor. Cu toate acestea, se remarcă o tendință clară de predominanță a statelor membre „mari”. În plus, răspunsurile organizațiilor cu sediul în Bruxelles sunt luate în calcul drept contribuții provenite din Belgia, deși în multe cazuri este vorba de organizații-umbrelă sau de organisme de lobby care nu au nicio relație cu Belgia ca stat membru;

| — | în ceea ce privește transparența și feedback-ul cu privire la rezultate, din eșantionul de 25 de consultări reiese că numai pentru 6 s-a publicat o sinteză a rezultatelor, adică pentru mai puțin de un sfert. În mai puțin de jumătate din consultări s-au făcut publice și răspunsurile. În nicio situație nu au fost prezentate informații mai ample cu privire la cursul ulterior al dosarului. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește transparența și feedback-ul cu privire la rezultate, din eșantionul de 25 de consultări reiese că numai pentru 6 s-a publicat o sinteză a rezultatelor, adică pentru mai puțin de un sfert. În mai puțin de jumătate din consultări s-au făcut publice și răspunsurile. În nicio situație nu au fost prezentate informații mai ample cu privire la cursul ulterior al dosarului.

În concluzie, se constată în general o anumită lipsă de reprezentativitate, de calitate și de informații privind rezultatele și monitorizarea.

3.   Comisia actuală: noi metode de lucru și perspective

| 3.1. | În orientările politice ale noii Comisii Europene, una dintre cele 10 priorități este creșterea democrației în Uniunea Europeană. În centrul acestei priorități se află obiectivul creării unui registru obligatoriu al tuturor organizațiilor și persoanelor care desfășoară activități de lobby pe lângă Comisie și Parlament. |
| --- | --- |

3.1.

În orientările politice ale noii Comisii Europene, una dintre cele 10 priorități este creșterea democrației în Uniunea Europeană. În centrul acestei priorități se află obiectivul creării unui registru obligatoriu al tuturor organizațiilor și persoanelor care desfășoară activități de lobby pe lângă Comisie și Parlament.

| 3.2. | La 19 mai 2015, Comisia a publicat un pachet de măsuri care vizează o mai bună legiferare, pachetul „O mai bună legiferare” (10), cu privire la care Comitetul se va pronunța la solicitarea Comisiei. Măsurile prevăzute sunt dispuse pe patru axe: o abordare transparentă și deschisă spre consultare, o reexaminare permanentă a legislației existente, evaluări mai bune ale impactului și ale controlului de calitate și un nou acord interininstituțional. |
| --- | --- |

3.2.

La 19 mai 2015, Comisia a publicat un pachet de măsuri care vizează o mai bună legiferare, pachetul „O mai bună legiferare” (10), cu privire la care Comitetul se va pronunța la solicitarea Comisiei. Măsurile prevăzute sunt dispuse pe patru axe: o abordare transparentă și deschisă spre consultare, o reexaminare permanentă a legislației existente, evaluări mai bune ale impactului și ale controlului de calitate și un nou acord interininstituțional.

| 3.3. | În acest cadru, se propun totodată orientări adaptate în materie de consultare a părților interesate. În vederea pregătirii acestora, a fost organizată o consultare (11) pe tema „Orientări privind consultarea părților interesate”. Rezultatele acestei consultări sunt luate în considerare în prezentul aviz (12). |
| --- | --- |

3.3.

În acest cadru, se propun totodată orientări adaptate în materie de consultare a părților interesate. În vederea pregătirii acestora, a fost organizată o consultare (11) pe tema „Orientări privind consultarea părților interesate”. Rezultatele acestei consultări sunt luate în considerare în prezentul aviz (12).

4.   Îmbunătățirea eficienței consultărilor: recomandări

CESE consideră consultările un mijloc de a restabili legătura cu cetățenii europeni, cu condiția ca procedurile să fie structurate și continue și să asigure reprezentarea corespunzătoare a părților interesate. Doar astfel procesul de consultare va contribui la implicarea cu succes a cetățenilor și a societății civile în proiectul european.

CESE a formulat deja în acest sens propuneri concrete, în special în avizele sale privind consultarea publică în cadrul programului „O mai bună legiferare”, referitoare la articolul 11 din TUE, la programul REFIT etc (13).

4.1.   
  Elementele esențiale ale procesului de consultare

| 4.1.1. | CESE solicită Comisiei Europene să impună orientările interne adresate DG-urilor și să sancționeze nerespectarea acestora (de exemplu, în cazul lipsei de transparență privind răspunsurile sau al lipsei raportului de analiză), așa cum este sancționată calitatea deficitară a evaluărilor impactului de către Comitetul de evaluare a impactului. |
| --- | --- |

4.1.1.

CESE solicită Comisiei Europene să impună orientările interne adresate DG-urilor și să sancționeze nerespectarea acestora (de exemplu, în cazul lipsei de transparență privind răspunsurile sau al lipsei raportului de analiză), așa cum este sancționată calitatea deficitară a evaluărilor impactului de către Comitetul de evaluare a impactului.

| 4.1.2. | CESE se exprimă în favoarea instituirii unei celule de coordonare în cadrul Secretariatului General al Comisiei, sub conducerea directă a vicepreședintelui competent în acest sens. Această celulă ar urma să ofere sprijin tuturor DG-urilor cu privire la abordarea globală și la strategia consultărilor, la formularea criteriilor de calitate și a procedurilor, la urmărirea calității, la informare și monitorizare. |
| --- | --- |

4.1.2.

CESE se exprimă în favoarea instituirii unei celule de coordonare în cadrul Secretariatului General al Comisiei, sub conducerea directă a vicepreședintelui competent în acest sens. Această celulă ar urma să ofere sprijin tuturor DG-urilor cu privire la abordarea globală și la strategia consultărilor, la formularea criteriilor de calitate și a procedurilor, la urmărirea calității, la informare și monitorizare.

| 4.1.3. | Celula de coordonare ar urma să fie asistată de un grup de experți, completat de reprezentanți ai grupurilor-țintă cărora li se adresează consultarea. CESE solicită ca expertiza sa să fie însușită de Comisie, în special în ceea ce privește alegerea grupurilor-țintă, validarea chestionarelor, sinteza și monitorizarea rezultatelor. |
| --- | --- |

4.1.3.

Celula de coordonare ar urma să fie asistată de un grup de experți, completat de reprezentanți ai grupurilor-țintă cărora li se adresează consultarea. CESE solicită ca expertiza sa să fie însușită de Comisie, în special în ceea ce privește alegerea grupurilor-țintă, validarea chestionarelor, sinteza și monitorizarea rezultatelor.

| 4.1.4. | O abordare mai sistematică a consultărilor, cu un calendar precis și anunț prealabil, ar trebui să le permită părților interesate să-și pregătească participarea. În acest sens, este indispensabil un calendar previzional al consultărilor, fiabil și actualizat permanent. În linii mari, CESE propune Comisiei să-și structureze mai bine consultările, în special pe o bază instituțională și reprezentativă, valorificând resursele organelor consultative reprezentative sau ale organelor echivalente, atât la nivelul statelor membre și al regiunilor european, cât și pe plan local. |
| --- | --- |

4.1.4.

O abordare mai sistematică a consultărilor, cu un calendar precis și anunț prealabil, ar trebui să le permită părților interesate să-și pregătească participarea. În acest sens, este indispensabil un calendar previzional al consultărilor, fiabil și actualizat permanent. În linii mari, CESE propune Comisiei să-și structureze mai bine consultările, în special pe o bază instituțională și reprezentativă, valorificând resursele organelor consultative reprezentative sau ale organelor echivalente, atât la nivelul statelor membre și al regiunilor european, cât și pe plan local.

| 4.1.5. | CESE recomandă Comisiei să publice anual o evaluare a modului în care au decurs consultările și a rezultatelor acestora. |
| --- | --- |

4.1.5.

CESE recomandă Comisiei să publice anual o evaluare a modului în care au decurs consultările și a rezultatelor acestora.

CESE recomandă Comisiei să alcătuiască, ca sursă de inspirație, un inventar al bunelor practici înregistrate în statele membre. În acest scop, studiile OCDE pe această temă ar putea fi foarte utile (14). De asemenea, Comitetul recomandă să se încurajeze orice altă formă de angajament și de implicare civilă. „Codul de bune practici pentru participarea civilă la procesul decizional” al Consiliului Europei ar putea fi un bun exemplu în acest sens (15).

4.2.   
  Cartografierea părților interesate

| 4.2.1. | O bună definire a grupului-țintă al consultării este esențială pentru obținerea informațiilor de care este nevoie. Sunt necesare instrumente profesionale, cu fiabilitate dovedită. De asemenea, este esențial să se asigure o cooperare eficientă cu structurile existente, cu Comitetul și cu organizațiile reprezentative și legitime ale societății civile. CESE poate participa, în cadrul competențelor sale și în strânsă cooperare cu organizațiile implicate și cu Comisia, la identificarea organizațiilor reprezentative în cadrul grupurilor-țintă identificate. |
| --- | --- |

4.2.1.

O bună definire a grupului-țintă al consultării este esențială pentru obținerea informațiilor de care este nevoie. Sunt necesare instrumente profesionale, cu fiabilitate dovedită. De asemenea, este esențial să se asigure o cooperare eficientă cu structurile existente, cu Comitetul și cu organizațiile reprezentative și legitime ale societății civile. CESE poate participa, în cadrul competențelor sale și în strânsă cooperare cu organizațiile implicate și cu Comisia, la identificarea organizațiilor reprezentative în cadrul grupurilor-țintă identificate.

| 4.2.2. | Lucrările desfășurate de CESE (16) legate de definirea criteriilor de reprezentativitate a organizațiilor societății civile ar putea fi luate drept referință de bază în procesul de identificare a organizațiilor reprezentative menționate mai sus. CESE dorește să sporească astfel impactul acestor organizații în cadrul consultărilor și să colaboreze cu ele. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lucrările desfășurate de CESE (16) legate de definirea criteriilor de reprezentativitate a organizațiilor societății civile ar putea fi luate drept referință de bază în procesul de identificare a organizațiilor reprezentative menționate mai sus. CESE dorește să sporească astfel impactul acestor organizații în cadrul consultărilor și să colaboreze cu ele.

| 4.2.3. | Trebuie urmărită în mod sistematic o bună distribuție geografică și pe grupuri-țintă. În acest context, trebuie să se aibă în vedere ca grupurile insuficient reprezentate sau care au mai puține resurse să primească o atenție specială în cadrul procesului de „stakeholder mapping” (cartografiere a părților interesate). |
| --- | --- |

4.2.3.

Trebuie urmărită în mod sistematic o bună distribuție geografică și pe grupuri-țintă. În acest context, trebuie să se aibă în vedere ca grupurile insuficient reprezentate sau care au mai puține resurse să primească o atenție specială în cadrul procesului de „stakeholder mapping” (cartografiere a părților interesate).

| 4.2.4. | CESE subliniază importanța introducerii unui mecanism de ponderare justificată în analiza răspunsurilor la consultări, cu scopul de a da prioritate organizațiilor reprezentative și implicate direct. |
| --- | --- |

4.2.4.

CESE subliniază importanța introducerii unui mecanism de ponderare justificată în analiza răspunsurilor la consultări, cu scopul de a da prioritate organizațiilor reprezentative și implicate direct.

| 4.2.5. | Pentru a spori participarea părților interesate la consultări, este foarte important feedback-ul oferit la final. Părțile interesate trebuie să poată constata ce rezultat a avut contribuția lor și să observe că au o influență reală asupra propunerilor prezentate sau să primească explicații cu privire la motivele pentru care anumite elemente nu au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

4.2.5.

Pentru a spori participarea părților interesate la consultări, este foarte important feedback-ul oferit la final. Părțile interesate trebuie să poată constata ce rezultat a avut contribuția lor și să observe că au o influență reală asupra propunerilor prezentate sau să primească explicații cu privire la motivele pentru care anumite elemente nu au fost luate în considerare.

4.3.   
  Metodologia și instrumentele

| 4.3.1. | CESE poate funcționa ca „rețea de rețele” pentru difuzarea consultărilor prin intermediul chestionarului scris (online) în rândul diverselor părți interesate (așa cum face și Comitetul Regiunilor către autoritățile locale). În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate face oficiul de organizator, date fiind relațiile și expertiza sa în acest sens. |
| --- | --- |

4.3.1.

CESE poate funcționa ca „rețea de rețele” pentru difuzarea consultărilor prin intermediul chestionarului scris (online) în rândul diverselor părți interesate (așa cum face și Comitetul Regiunilor către autoritățile locale). În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate face oficiul de organizator, date fiind relațiile și expertiza sa în acest sens.

| 4.3.2. | Chestionarul consultării (online) trebuie prezentat pentru comentarii organizațiilor civile ale grupului sau grupurilor-țintă relevante, în limba publicului avut în vedere. În plus, este de dorit ca acest chestionar să fie testat în prealabil pe un grup-pilot alcătuit din părți interesate. În acest scop, o primă cartografiere a actorilor relevanți și registrul de transparență ar putea fi utilizate ca instrumente cu ajutorul cărora să se identifice organizațiile respective (a se vedea punctul 4.2). În acest scop, CESE poate juca rolul de facilitator. |
| --- | --- |

4.3.2.

Chestionarul consultării (online) trebuie prezentat pentru comentarii organizațiilor civile ale grupului sau grupurilor-țintă relevante, în limba publicului avut în vedere. În plus, este de dorit ca acest chestionar să fie testat în prealabil pe un grup-pilot alcătuit din părți interesate. În acest scop, o primă cartografiere a actorilor relevanți și registrul de transparență ar putea fi utilizate ca instrumente cu ajutorul cărora să se identifice organizațiile respective (a se vedea punctul 4.2). În acest scop, CESE poate juca rolul de facilitator.

4.4.   
  Stabilirea calendarului și a duratei

| 4.4.1. | Orientările precizează că, pentru o consultare online, trebuie să se prevadă un termen de cel puțin 12 săptămâni, iar pentru o reuniune interactivă, 20 de zile lucrătoare. CESE recomandă să nu se lanseze consultări în perioadele estivale. În plus, calendarul de perspectivă (a se vedea punctul 4.1.4) trebuie respectat cât mai riguros posibil. |
| --- | --- |

4.4.1.

Orientările precizează că, pentru o consultare online, trebuie să se prevadă un termen de cel puțin 12 săptămâni, iar pentru o reuniune interactivă, 20 de zile lucrătoare. CESE recomandă să nu se lanseze consultări în perioadele estivale. În plus, calendarul de perspectivă (a se vedea punctul 4.1.4) trebuie respectat cât mai riguros posibil.

Pentru a le permite părților interesate să se pregătească și să ia parte la consultări, CESE apreciază că este de dorit ca acestora să li se pună la dispoziție informații suficiente cu privire la întregul proces de pregătire și la planificarea (diverselor) consultări. Trebuie să fie puse în aplicare toate mijloacele eficiente pentru a încuraja participarea părților interesate.

4.5.   
  Publicarea consultării: accesibilitate și vizibilitate

| 4.5.1. | CESE solicită Comisiei, inclusiv delegațiilor sale în statele membre, să organizeze o campanie de informare eficientă și susținută cu scopul de a populariza consultările și a stimula participarea părților interesate. Comitetul poate și el să-și asume un rol în acest sens și să solicite membrilor săi să difuzeze informațiile în cadrul rețelelor din care fac parte. |
| --- | --- |

4.5.1.

CESE solicită Comisiei, inclusiv delegațiilor sale în statele membre, să organizeze o campanie de informare eficientă și susținută cu scopul de a populariza consultările și a stimula participarea părților interesate. Comitetul poate și el să-și asume un rol în acest sens și să solicite membrilor săi să difuzeze informațiile în cadrul rețelelor din care fac parte.

| 4.5.2. | Toate consultările trebuie anunțate în mod corespunzător, clar și în timp util, prin mijloacele de comunicare ale Comisiei, ale statelor membre și ale organizațiilor relevante ale societății civile. La această abordare globală trebuie asociați și reprezentanții Comisiei din statele membre. |
| --- | --- |

4.5.2.

Toate consultările trebuie anunțate în mod corespunzător, clar și în timp util, prin mijloacele de comunicare ale Comisiei, ale statelor membre și ale organizațiilor relevante ale societății civile. La această abordare globală trebuie asociați și reprezentanții Comisiei din statele membre.

4.6.   
  Analiza rezultatelor

| 4.6.1. | CESE subliniază că este important ca Comisia să ia în considerare într-o mai mare măsură punctele de vedere emise în cadrul consultărilor și să justifice modul în care a ținut seama sau nu de acestea. |
| --- | --- |

4.6.1.

CESE subliniază că este important ca Comisia să ia în considerare într-o mai mare măsură punctele de vedere emise în cadrul consultărilor și să justifice modul în care a ținut seama sau nu de acestea.

| 4.6.2. | În cadrul ponderării justificate din procesul de prelucrare a rezultatelor (a se vedea punctul 4.2.3), actorii societății civile organizate trebuie să fie, proporțional, cei mai reprezentați. |
| --- | --- |

4.6.2.

În cadrul ponderării justificate din procesul de prelucrare a rezultatelor (a se vedea punctul 4.2.3), actorii societății civile organizate trebuie să fie, proporțional, cei mai reprezentați.

4.7.   
  Elaborarea raportului și furnizarea de feedback

| 4.7.1. | CESE sprijină publicarea unui raport de sinteză, alături de o trecere în revistă a tuturor răspunsurilor primite. Această abordare promovează transparența. |
| --- | --- |

4.7.1.

CESE sprijină publicarea unui raport de sinteză, alături de o trecere în revistă a tuturor răspunsurilor primite. Această abordare promovează transparența.

| 4.7.2. | În plus, CESE recomandă să se transmită – în special respondenților – informații cu privire la modul în care se dă curs rezultatelor consultării, în special cu privire la modificări ale propunerii și la etapele ulterioare ale procesului decizional. |
| --- | --- |

4.7.2.

În plus, CESE recomandă să se transmită – în special respondenților – informații cu privire la modul în care se dă curs rezultatelor consultării, în special cu privire la modificări ale propunerii și la etapele ulterioare ale procesului decizional.

5.   Rolul Comitetului Economic și Social European

5.1.   
  În cadrul procesului de consultare

| 5.1.1. | În vederea optimizării resurselor și în sensul cooperării interinstituționale, Comitetul ar putea să pună la dispoziția procesului decizional atât cunoștințele sale privind părțile interesate active în diferitele politici ale UE, cât și expertiza, experiența și competențele sale în practicile de consultare. |
| --- | --- |

5.1.1.

În vederea optimizării resurselor și în sensul cooperării interinstituționale, Comitetul ar putea să pună la dispoziția procesului decizional atât cunoștințele sale privind părțile interesate active în diferitele politici ale UE, cât și expertiza, experiența și competențele sale în practicile de consultare.

| 5.1.2. | CESE intenționează ca, în funcție de prioritățile sale de lucru și în cooperare cu Comisia, să monitorizeze și să evalueze anumite consultări, să elaboreze un aviz cu privire la această chestiune și, dacă este cazul, să organizeze o audiere publică. |
| --- | --- |

5.1.2.

CESE intenționează ca, în funcție de prioritățile sale de lucru și în cooperare cu Comisia, să monitorizeze și să evalueze anumite consultări, să elaboreze un aviz cu privire la această chestiune și, dacă este cazul, să organizeze o audiere publică.

| 5.1.3. | Comitetul dorește ca, în cooperare cu organizațiile interesate, să contribuie cu expertiza sa la activitatea Comisiei în etapele importante ale procesului de consultare, în special în ceea ce privește selectarea grupului-țintă, chestionarul, sinteza și monitorizarea. |
| --- | --- |

5.1.3.

Comitetul dorește ca, în cooperare cu organizațiile interesate, să contribuie cu expertiza sa la activitatea Comisiei în etapele importante ale procesului de consultare, în special în ceea ce privește selectarea grupului-țintă, chestionarul, sinteza și monitorizarea.

| 5.1.4. | În plus, CESE poate funcționa ca „rețea de rețele” și facilitator pentru difuzarea consultării prin intermediul chestionarului scris (online) în rândul diverselor părți interesate (așa cum procedează și Comitetul Regiunilor în cazul autorităților locale). |
| --- | --- |

5.1.4.

În plus, CESE poate funcționa ca „rețea de rețele” și facilitator pentru difuzarea consultării prin intermediul chestionarului scris (online) în rândul diverselor părți interesate (așa cum procedează și Comitetul Regiunilor în cazul autorităților locale).

| 5.1.5. | În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate acționa împreună cu Comisia în calitate de organizator, așa cum acționează cu regularitate în cadrul platformelor de dialog structurat (de exemplu, pe tema imigrației, a consumului etc.) |
| --- | --- |

5.1.5.

În ceea ce privește întâlnirile interactive, CESE poate acționa împreună cu Comisia în calitate de organizator, așa cum acționează cu regularitate în cadrul platformelor de dialog structurat (de exemplu, pe tema imigrației, a consumului etc.)

| 5.1.6. | În contextul unei campanii de informare eficiente și susținute, Comitetul își poate aduce contribuția sprijinindu-se pe membrii săi pentru a difuza informațiile în cadrul rețelelor lor. |
| --- | --- |

5.1.6.

În contextul unei campanii de informare eficiente și susținute, Comitetul își poate aduce contribuția sprijinindu-se pe membrii săi pentru a difuza informațiile în cadrul rețelelor lor.

5.2.   
  În cadrul protocolului de cooperare între Comisia Europeană și CESE

| 5.2.1. | În diverse etape din pregătirea, efectuarea și monitorizarea consultării, CESE poate constitui un canal de informare între Comisia Europeană și societatea civilă organizată. |
| --- | --- |

5.2.1.

În diverse etape din pregătirea, efectuarea și monitorizarea consultării, CESE poate constitui un canal de informare între Comisia Europeană și societatea civilă organizată.

| 5.2.2. | Pentru anumite activități, precum reuniunile interactive, pot fi organizate în comun acțiuni de către Comisie și Comitet. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pentru anumite activități, precum reuniunile interactive, pot fi organizate în comun acțiuni de către Comisie și Comitet.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.eu-cooperation.22470

1

(2)  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolul 304.

2

Comitetul este consultat de Parlamentul European, de Consiliu sau de Comisie în cazurile prevăzute de tratate. Comitetul poate fi consultat de aceste instituții în toate cazurile în care acestea consideră că este oportun. Acesta poate emite un aviz și din proprie inițiativă, în toate cazurile în care consideră că este oportun.

În cazul în care consideră că este necesar, Parlamentul European, Consiliul sau Comisia acordă Comitetului un termen pentru ca acesta să își prezinte avizul, termen care nu poate fi mai mic de o lună de la data la care comunicarea este adresată președintelui în acest scop. După expirarea termenului acordat, lipsa avizului nu împiedică desfășurarea procedurilor.

Avizul Comitetului, precum și procesul verbal al dezbaterilor se transmit Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.eu-cooperation.22470

3

(4)  COM(2002) 704, completată și modificată prin COM(2012) 746 și SWD(2012) 422.

4

(5)  COM(2014) 368.

5

(6)  1. formularea scopului consultării; 2. cartografierea părților interesate; 3. stabilirea metodologiei și a instrumentelor; 4. stabilirea calendarului și a duratei.

6

(7)  1. pregătirea unei pagini internet; 2. publicarea consultării; 3. recunoașterea contribuțiilor primite.

7

(8)  1. analiza rezultatelor; 2. elaborarea unui raport și comunicarea unui feed-back; 3. evaluarea consultării.

8

(9)  Numai pentru 13 din 25 de consultări se menționează numărul de participanți, acesta variind între 14 și 1  114 respondenți. Jumătate din consultări au primit mai puțin de 100 de răspunsuri.

9

(10)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_en.htm

10

(11)  Consultare privind orientările Comisiei în materie de consultare a părților interesate, desfășurată între 30.6 și 30.9.2014, http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/consultation_2014/stakeholder-consultation/index_en.htm

11

(12)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/docs/contributions/summary_responses_stakeholder_consultation_guidelines_public_consultation_en.pdf

12

(13)  Avizul CESE: „O mai bună legiferare”, JO C 48, 15.2.2011, p. 107.

13

Avizul CESE „Principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona”, JO C 11, 15.1.2013, p. 8.

Avizul CESE: „Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) – Situația actuală și perspective”, JO C 230, 14.7.2015, p. 66.

(14)  http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/governance-regulators.htm

14

(15)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_fr.asp

15

(16)  Avizul CESE JO C 88, 11.4.2006, p. 41.

16

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

509-a sesiune plenară a CESE din 1 și 2 iulie 2015

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/64

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”

[COM(2015) 63 final]

(2015/C 383/10)

| Raportor: | domnul Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Milena ANGELOVA |

Raportor:

domnul Juan MENDOZA CASTRO

Coraportor:

doamna Milena ANGELOVA

La 9 martie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”

[COM(2015) 63 final].

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 18 iunie 2015.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 100 de voturi pentru, două voturi împotrivă și trei abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul sprijină Cartea verde privind uniunea piețelor de capital și așteaptă cu interes propunerile Comisiei referitoare la modificările necesare pentru realizarea obiectivelor menționate în acest document; în același timp, își exprimă convingerea că măsurile propuse se vor sprijini pe o luare în considerare echilibrată a punctelor de vedere exprimate de toate părțile interesate. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul sprijină Cartea verde privind uniunea piețelor de capital și așteaptă cu interes propunerile Comisiei referitoare la modificările necesare pentru realizarea obiectivelor menționate în acest document; în același timp, își exprimă convingerea că măsurile propuse se vor sprijini pe o luare în considerare echilibrată a punctelor de vedere exprimate de toate părțile interesate.

| 1.2. | Obiectivul inițiativei Comisiei ar trebui să constea în crearea condițiilor necesare pentru un sector al serviciilor financiare eficient, modern, cu reglementări adecvate, care să permită întreprinderilor în căutare de investiții, în special IMM-urilor și întreprinderilor cu o rată de creștere ridicată, accesul la furnizorii de capital. |
| --- | --- |

1.2.

Obiectivul inițiativei Comisiei ar trebui să constea în crearea condițiilor necesare pentru un sector al serviciilor financiare eficient, modern, cu reglementări adecvate, care să permită întreprinderilor în căutare de investiții, în special IMM-urilor și întreprinderilor cu o rată de creștere ridicată, accesul la furnizorii de capital.

| 1.3. | CESE consideră că piețele de capital reprezintă rezerve de lichidate, din care întreprinderile pot obține fonduri și tranzacționa instrumente financiare, și sprijină cu fermitate obiectivul ultim al uniunii piețelor de capital (UPC) de a depăși actuala stare de fragmentare a piețelor și de a face posibilă cotarea tuturor tipurilor de întreprinderi. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că piețele de capital reprezintă rezerve de lichidate, din care întreprinderile pot obține fonduri și tranzacționa instrumente financiare, și sprijină cu fermitate obiectivul ultim al uniunii piețelor de capital (UPC) de a depăși actuala stare de fragmentare a piețelor și de a face posibilă cotarea tuturor tipurilor de întreprinderi.

| 1.4. | În condițiile în care UPC a devenit într-o măsură semnificativă o realitate pentru întreprinderile mari, CESE subliniază nevoia unor măsuri care să permită IMM-urilor să beneficieze, la rândul lor, de aceasta. |
| --- | --- |

1.4.

În condițiile în care UPC a devenit într-o măsură semnificativă o realitate pentru întreprinderile mari, CESE subliniază nevoia unor măsuri care să permită IMM-urilor să beneficieze, la rândul lor, de aceasta.

| 1.5. | UPC ar trebui să îmbunătățească finanțarea economiei pe termen lung prin valorificarea potențialului de promovare a celor mai bune practici de guvernanță corporativă și responsabilitate socială a întreprinderilor, care să se concentreze nu doar pe probleme economice, ci și pe obiectivele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

1.5.

UPC ar trebui să îmbunătățească finanțarea economiei pe termen lung prin valorificarea potențialului de promovare a celor mai bune practici de guvernanță corporativă și responsabilitate socială a întreprinderilor, care să se concentreze nu doar pe probleme economice, ci și pe obiectivele sociale și de mediu.

| 1.6. | Toate deciziile viitoare referitoare la UPC ar trebui să țină seama în mod explicit de nevoile specifice ale IMM-urilor. CESE recomandă cu fermitate luarea imediată a unor măsuri decisive în vederea:






  — | dezvoltării unei piețe secundare; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Toate deciziile viitoare referitoare la UPC ar trebui să țină seama în mod explicit de nevoile specifice ale IMM-urilor. CESE recomandă cu fermitate luarea imediată a unor măsuri decisive în vederea:

—

dezvoltării unei piețe secundare;

| — | elaborării unui standard unic simplificat privind cerințele calitative și cantitative pentru cotarea IMM-urilor pe piețele reglementate pentru instrumente financiare; |
| --- | --- |

—

elaborării unui standard unic simplificat privind cerințele calitative și cantitative pentru cotarea IMM-urilor pe piețele reglementate pentru instrumente financiare;

| — | introducerii unor ratinguri de credit în conformitate cu o metodologie standardizată transparentă; |
| --- | --- |

—

introducerii unor ratinguri de credit în conformitate cu o metodologie standardizată transparentă;

| — | acceptării unor criterii standardizate simplificate (model) de înregistrare pe piețele reglementate, inclusiv a unui plan de afaceri detaliat pe termen mediu pentru investiții și dezvoltarea afacerilor, dincolo de informațiile financiare; |
| --- | --- |

—

acceptării unor criterii standardizate simplificate (model) de înregistrare pe piețele reglementate, inclusiv a unui plan de afaceri detaliat pe termen mediu pentru investiții și dezvoltarea afacerilor, dincolo de informațiile financiare;

| — | creării unor produse de investiții „pe măsură”, care să corespundă într-o mai mare măsură necesităților întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

creării unor produse de investiții „pe măsură”, care să corespundă într-o mai mare măsură necesităților întreprinderilor;

| — | actualizării și agregării unui standard european de definire a microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii în diferitele elemente de legislație europeană, pentru a reflecta mai bine diversitatea IMM-urilor și diferențele dintre statele membre; |
| --- | --- |

—

actualizării și agregării unui standard european de definire a microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii în diferitele elemente de legislație europeană, pentru a reflecta mai bine diversitatea IMM-urilor și diferențele dintre statele membre;

| — | elaborării unei definiții pentru întreprinderile cu o rată de creștere emergentă și pentru cele cu o rată de creștere ridicată, acordând o atenție specială necesităților acestor întreprinderi pe piața de capital; |
| --- | --- |

—

elaborării unei definiții pentru întreprinderile cu o rată de creștere emergentă și pentru cele cu o rată de creștere ridicată, acordând o atenție specială necesităților acestor întreprinderi pe piața de capital;

| — | creării unui model european unic de segmentare a bursei, care să diferențieze IMM-urile în funcție de profilul lor de emitenți, sau a creării de segmente de nișă pe diferitele piețe reglementate naționale; |
| --- | --- |

—

creării unui model european unic de segmentare a bursei, care să diferențieze IMM-urile în funcție de profilul lor de emitenți, sau a creării de segmente de nișă pe diferitele piețe reglementate naționale;

| — | încurajării consolidării capacității administrative a organismelor naționale de protecție a consumatorilor și a organismelor de reglementare financiară; |
| --- | --- |

—

încurajării consolidării capacității administrative a organismelor naționale de protecție a consumatorilor și a organismelor de reglementare financiară;

| — | creării, pentru investitorii de pe piețele de capital, a unor condiții care să fie cel puțin comparabile, dacă nu mai bune, decât cele de pe piețele internaționale. |
| --- | --- |

—

creării, pentru investitorii de pe piețele de capital, a unor condiții care să fie cel puțin comparabile, dacă nu mai bune, decât cele de pe piețele internaționale.

| 1.7. | CESE este de acord cu afirmația conținută în Cartea verde, conform căreia o proporție foarte scăzută din economiile gospodăriilor ajunge să fie utilizată pentru investiții mai productive decât obligațiunile publice sau depozitele bancare, în special în acest moment de represiune financiară pentru deponenți. |
| --- | --- |

1.7.

CESE este de acord cu afirmația conținută în Cartea verde, conform căreia o proporție foarte scăzută din economiile gospodăriilor ajunge să fie utilizată pentru investiții mai productive decât obligațiunile publice sau depozitele bancare, în special în acest moment de represiune financiară pentru deponenți.

| 1.8. | CESE subliniază importanța sistemului bancar pentru stabilitatea sistemului financiar. CESE recunoaște importanța finalizării uniunii bancare europene. |
| --- | --- |

1.8.

CESE subliniază importanța sistemului bancar pentru stabilitatea sistemului financiar. CESE recunoaște importanța finalizării uniunii bancare europene.

| 1.9. | Structurile de securitizare sustenabile de înaltă calitate presupun promovarea unor structuri de bază cu lanțuri de intermediere scurte. |
| --- | --- |

1.9.

Structurile de securitizare sustenabile de înaltă calitate presupun promovarea unor structuri de bază cu lanțuri de intermediere scurte.

| 1.10. | Comitetul consideră că Cartea verde oferă o prezentare detaliată a situației actuale de pe piețele de capital din Europa și măsurile necesare pentru realizarea unei UPC. |
| --- | --- |

1.10.

Comitetul consideră că Cartea verde oferă o prezentare detaliată a situației actuale de pe piețele de capital din Europa și măsurile necesare pentru realizarea unei UPC.

2.   Conținutul Cărții verzi

| 2.1. | În comparație cu alte jurisdicții, în Europa, finanțarea de pe piața de capital este relativ subdezvoltată. Piețele europene de capital propriu, de datorii și celelalte piețe joacă un rol mai puțin important în finanțarea creșterii, iar întreprinderile europene rămân puternic dependente de bănci, făcând economiile noastre vulnerabile la înăsprirea condițiilor de creditare ale băncilor. |
| --- | --- |

2.1.

În comparație cu alte jurisdicții, în Europa, finanțarea de pe piața de capital este relativ subdezvoltată. Piețele europene de capital propriu, de datorii și celelalte piețe joacă un rol mai puțin important în finanțarea creșterii, iar întreprinderile europene rămân puternic dependente de bănci, făcând economiile noastre vulnerabile la înăsprirea condițiilor de creditare ale băncilor.

| 2.2. | În același timp lipsește și încrederea investitorilor, iar sumele economisite probabil că nu sunt întotdeauna utilizate în modul cel mai productiv cu putință. |
| --- | --- |

2.2.

În același timp lipsește și încrederea investitorilor, iar sumele economisite probabil că nu sunt întotdeauna utilizate în modul cel mai productiv cu putință.

| 2.3. | Crearea unei UPC reprezintă o inițiativă-cheie a programului de lucru al Comisiei. |
| --- | --- |

2.3.

Crearea unei UPC reprezintă o inițiativă-cheie a programului de lucru al Comisiei.

| 2.4. | O UPC ar asigura o mai mare diversificare în ceea ce privește finanțarea economiei și ar putea reduce costurile de mobilizare a capitalului, în special pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

2.4.

O UPC ar asigura o mai mare diversificare în ceea ce privește finanțarea economiei și ar putea reduce costurile de mobilizare a capitalului, în special pentru IMM-uri.

| 2.5. | O mai mare integrare a piețelor de capital, în special în ceea ce privește capitalul propriu, ar consolida capacitatea de absorbție a șocurilor a economiei europene și ar permite mai multe investiții fără creșterea nivelului de îndatorare. |
| --- | --- |

2.5.

O mai mare integrare a piețelor de capital, în special în ceea ce privește capitalul propriu, ar consolida capacitatea de absorbție a șocurilor a economiei europene și ar permite mai multe investiții fără creșterea nivelului de îndatorare.

| 2.6. | O UPC ar trebui să sporească fluxul de capital – printr-o infrastructură eficientă a pieței și prin intermediari – dinspre investitori către proiectele europene de investiții, îmbunătățind alocarea riscurilor și capitalurilor în întreaga UE, pentru ca, în cele din urmă, Europa să devină mai rezistentă la șocuri viitoare. |
| --- | --- |

2.6.

O UPC ar trebui să sporească fluxul de capital – printr-o infrastructură eficientă a pieței și prin intermediari – dinspre investitori către proiectele europene de investiții, îmbunătățind alocarea riscurilor și capitalurilor în întreaga UE, pentru ca, în cele din urmă, Europa să devină mai rezistentă la șocuri viitoare.

| 2.7. | Principiile esențiale care stau la baza unei UPC sunt: maximizarea beneficiilor oferite de piețele de capital pentru economie; locuri de muncă și creștere economică; crearea unei piețe de capital unice pentru toate cele 28 de state membre; crearea unei baze solide de stabilitate financiară; asigurarea unui nivel eficace de protecție a consumatorilor și a investitorilor; o contribuție la atragerea investițiilor din toată lumea și la creșterea competitivității UE. |
| --- | --- |

2.7.

Principiile esențiale care stau la baza unei UPC sunt: maximizarea beneficiilor oferite de piețele de capital pentru economie; locuri de muncă și creștere economică; crearea unei piețe de capital unice pentru toate cele 28 de state membre; crearea unei baze solide de stabilitate financiară; asigurarea unui nivel eficace de protecție a consumatorilor și a investitorilor; o contribuție la atragerea investițiilor din toată lumea și la creșterea competitivității UE.

3.   Observații generale

| 3.1. | Comitetul sprijină pe deplin inițiativa Comisiei. O uniune a piețelor de capital reprezintă o reformă structurală necesară pentru ca toate statele membre ale Europei să se bucure de o economie dinamică, bazată pe cunoaștere. Blocajul din calea unei dezvoltări paneuropene a unei game de produse financiare inovatoare trebuie înlăturat, deoarece acest lucru împiedică finanțarea competitivă a investițiilor, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru întreprinderile nou-înființate și pentru produsele de infrastructură pe termen lung. |
| --- | --- |

3.1.

Comitetul sprijină pe deplin inițiativa Comisiei. O uniune a piețelor de capital reprezintă o reformă structurală necesară pentru ca toate statele membre ale Europei să se bucure de o economie dinamică, bazată pe cunoaștere. Blocajul din calea unei dezvoltări paneuropene a unei game de produse financiare inovatoare trebuie înlăturat, deoarece acest lucru împiedică finanțarea competitivă a investițiilor, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru întreprinderile nou-înființate și pentru produsele de infrastructură pe termen lung.

| 3.2. | Obiectivul inițiativei Comisiei ar trebui să constea în crearea condițiilor necesare pentru un sector al serviciilor financiare eficient, modern, cu reglementări adecvate, nu excesive, permițând o gamă mult mai largă de surse de finanțare a investițiilor, răspunzând astfel la nivelul îngrijorător de scăzut al investițiilor. |
| --- | --- |

3.2.

Obiectivul inițiativei Comisiei ar trebui să constea în crearea condițiilor necesare pentru un sector al serviciilor financiare eficient, modern, cu reglementări adecvate, nu excesive, permițând o gamă mult mai largă de surse de finanțare a investițiilor, răspunzând astfel la nivelul îngrijorător de scăzut al investițiilor.

| 3.3. | CESE consideră piețele de capital ca fiind rezerve de lichidități, din care companiile pot atrage fonduri și efectua tranzacții cu instrumente financiare. Pornind de la această premisă, CESE consideră că, pentru întreprinderile mari, UPC reprezintă deja o realitate; ca răspuns la întrebările Comisiei din Cartea verde, declară că se va concentra în principal asupra măsurilor care le vor permite IMM-urilor să beneficieze la rândul lor de o astfel de uniune. |
| --- | --- |

3.3.

CESE consideră piețele de capital ca fiind rezerve de lichidități, din care companiile pot atrage fonduri și efectua tranzacții cu instrumente financiare. Pornind de la această premisă, CESE consideră că, pentru întreprinderile mari, UPC reprezintă deja o realitate; ca răspuns la întrebările Comisiei din Cartea verde, declară că se va concentra în principal asupra măsurilor care le vor permite IMM-urilor să beneficieze la rândul lor de o astfel de uniune.

| 3.4. | UPC ar trebui să îmbunătățească finanțarea economiei pe termen lung prin valorificarea potențialului de promovare a celor mai bune practici de guvernanță corporativă și responsabilitate socială a întreprinderilor, care să se concentreze nu doar pe probleme economice, ci și pe obiectivele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.4.

UPC ar trebui să îmbunătățească finanțarea economiei pe termen lung prin valorificarea potențialului de promovare a celor mai bune practici de guvernanță corporativă și responsabilitate socială a întreprinderilor, care să se concentreze nu doar pe probleme economice, ci și pe obiectivele sociale și de mediu.

| 3.5. | Cartea verde consideră că IMM-urile sunt emitenți specifici. Prin urmare, toate deciziile viitoare referitoare la UPC ar trebui să țină seama în mod explicit de nevoile specifice ale IMM-urilor, în măsura în care ele se referă la obligațiuni și alte instrumente financiare cu randament fix, și anume:






  — | alegerea unor scadențe adecvate privind finanțarea; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Cartea verde consideră că IMM-urile sunt emitenți specifici. Prin urmare, toate deciziile viitoare referitoare la UPC ar trebui să țină seama în mod explicit de nevoile specifice ale IMM-urilor, în măsura în care ele se referă la obligațiuni și alte instrumente financiare cu randament fix, și anume:

—

alegerea unor scadențe adecvate privind finanțarea;

| — | structura finanțării și rambursării; |
| --- | --- |

—

structura finanțării și rambursării;

| — | costurile finanțării, inclusiv cele legate de intrarea pe piața respectivă; |
| --- | --- |

—

costurile finanțării, inclusiv cele legate de intrarea pe piața respectivă;

| — | conținutul și structura garanțiilor și garanțiilor reale pentru pregătirea produsului de investiții respectiv. |
| --- | --- |

—

conținutul și structura garanțiilor și garanțiilor reale pentru pregătirea produsului de investiții respectiv.

Pentru a aborda în mod adecvat toate aceste necesități, este esențial să fie concepute produse și proceduri simplificate și standardizate pentru participarea IMM-urilor pe piețele de capital.

| 3.6. | CESE solicită Comisiei Europene, autorităților europene de supraveghere și statelor membre să acționeze cu prudență la elaborarea și transpunerea legislației viitoare menite să asigure buna funcționare a piețelor de capital, pentru a se asigura că piața europeană de capital oferă investitorilor și emitenților condiții cel puțin comparabile, dacă nu mai bune, decât cele de pe piețele internaționale. |
| --- | --- |

3.6.

CESE solicită Comisiei Europene, autorităților europene de supraveghere și statelor membre să acționeze cu prudență la elaborarea și transpunerea legislației viitoare menite să asigure buna funcționare a piețelor de capital, pentru a se asigura că piața europeană de capital oferă investitorilor și emitenților condiții cel puțin comparabile, dacă nu mai bune, decât cele de pe piețele internaționale.

| 3.7. | O uniune efectivă a piețelor de capital nu este posibilă fără implicarea cetățenilor UE și atragerea lor ca investitori individuali. CESE este de acord cu afirmația conținută în Cartea verde, conform căreia o proporție foarte scăzută din economiile gospodăriilor ajunge să fie utilizată pentru investiții mai productive decât obligațiunile publice sau depozitele bancare, în special în acest moment de represiune financiară pentru deponenți. |
| --- | --- |

3.7.

O uniune efectivă a piețelor de capital nu este posibilă fără implicarea cetățenilor UE și atragerea lor ca investitori individuali. CESE este de acord cu afirmația conținută în Cartea verde, conform căreia o proporție foarte scăzută din economiile gospodăriilor ajunge să fie utilizată pentru investiții mai productive decât obligațiunile publice sau depozitele bancare, în special în acest moment de represiune financiară pentru deponenți.

| 3.8. | Ar trebui scoasă în evidență importanța serviciilor bancare tradiționale pentru stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

3.8.

Ar trebui scoasă în evidență importanța serviciilor bancare tradiționale pentru stabilitatea sistemului financiar.

| 3.9. | O piață sustenabilă pentru securitizarea de înaltă calitate – la care face trimitere Cartea – presupune promovarea unor structuri de bază cu lanțuri scurte de intermediere, cu legături directe între debitori și deponenți. |
| --- | --- |

3.9.

O piață sustenabilă pentru securitizarea de înaltă calitate – la care face trimitere Cartea – presupune promovarea unor structuri de bază cu lanțuri scurte de intermediere, cu legături directe între debitori și deponenți.

4.   Răspunsuri la întrebările formulate în Cartea verde

4.1.   
  Priorități pentru acțiunile imediate

1.   În afara celor cinci domenii prioritare identificate pentru acțiunile pe termen scurt, căror alte domenii ar trebui să li se mai acorde prioritate?

O mare parte a măsurilor propuse se concentrează pe piețele primare. Ținând seama de caracteristicile specifice ale IMM-urilor, este necesară și explorarea posibilităților de dezvoltare oferite de piețele secundare.

În special, este esențial să se elaboreze un standard unificat și simplificat referitor la cerințele calitative și cantitative impuse la cotarea IMM-urilor pe piețele reglementate pentru instrumentele financiare. Ar trebui dezvoltat un mecanism care să permită ca IMM-urile tranzacționate să devină mai atractive pentru investitori, ținând seama de caracterul limitat al resurselor financiare și administrative.

Menținând în același timp principiile de bază pentru luarea în considerare a intereselor investitorilor, este recomandabil să se înceapă cu unele aspecte specifice din Directiva privind prospectul, cu scopul de a se reduce, ori de câte ori este posibil, cerințele administrative și birocratice și de a se explora posibilitățile de a continua procesul de liberalizare referitor la anumite cerințe legate de prezentarea de informații pentru IMM-uri:

| — | reducerea termenelor pentru luarea în considerare a prospectului pentru emitenții care dispun deja de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată și care au depus o ofertă publică de valori mobiliare, și sunt societăți publice sau sunt înregistrați ca emitenți. Termenele ar putea fi reduse, prin urmare, la șapte zile. Ar trebui să se prevadă o procedură specială și simplificată pentru cotarea IMM-urilor, în special în cazul în care acestea urmează să fie tranzacționate pe o piață extrabursieră. Directiva ar trebui să permită autorităților naționale de reglementare o mai mare libertate în ceea ce privește reglementarea cotării IMM-urilor. |
| --- | --- |

—

reducerea termenelor pentru luarea în considerare a prospectului pentru emitenții care dispun deja de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată și care au depus o ofertă publică de valori mobiliare, și sunt societăți publice sau sunt înregistrați ca emitenți. Termenele ar putea fi reduse, prin urmare, la șapte zile. Ar trebui să se prevadă o procedură specială și simplificată pentru cotarea IMM-urilor, în special în cazul în care acestea urmează să fie tranzacționate pe o piață extrabursieră. Directiva ar trebui să permită autorităților naționale de reglementare o mai mare libertate în ceea ce privește reglementarea cotării IMM-urilor.

| — | În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE, notificarea pentru ofertele publice și termenul inițial și final de subscriere se publică într-un ziar. Cerințele referitoare la publicarea de anunțuri/notificări și cele referitoare la publicarea prospectului în sine pe hârtie, într-un ziar cu largă difuzare, ar trebui pas cu pas reduse. Publicarea de informații pe internet, în special prin intermediul site-urilor web ale pieței reglementate respective sau ale întreprinderii respective, ar trebui să devină principalul mijloc de comunicare între emitenți și investitori. Pe de altă parte, s-ar putea solicita un anumit grad de uniformitate a cerințelor privind publicarea de informații prin intermediul site-urilor internet, prin unificarea acestora sau crearea unei pagini speciale pentru investitori; aceștia ar putea ajunge astfel mai ușor și mai rapid la informații privind aspecte esențiale ale valorilor mobiliare oferite publicului. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE, notificarea pentru ofertele publice și termenul inițial și final de subscriere se publică într-un ziar. Cerințele referitoare la publicarea de anunțuri/notificări și cele referitoare la publicarea prospectului în sine pe hârtie, într-un ziar cu largă difuzare, ar trebui pas cu pas reduse. Publicarea de informații pe internet, în special prin intermediul site-urilor web ale pieței reglementate respective sau ale întreprinderii respective, ar trebui să devină principalul mijloc de comunicare între emitenți și investitori. Pe de altă parte, s-ar putea solicita un anumit grad de uniformitate a cerințelor privind publicarea de informații prin intermediul site-urilor internet, prin unificarea acestora sau crearea unei pagini speciale pentru investitori; aceștia ar putea ajunge astfel mai ușor și mai rapid la informații privind aspecte esențiale ale valorilor mobiliare oferite publicului.

2.   Ce alte măsuri legate de disponibilitatea și standardizarea informațiilor privind creditele IMM-urilor ar putea contribui la o piață mai aprofundată a finanțării IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, precum și la o bază mai largă a investitorilor?

Măsuri utile în acest context ar putea fi:

| — | introducerea unor ratinguri de credit în conformitate cu o metodologie standardizată transparentă; |
| --- | --- |

—

introducerea unor ratinguri de credit în conformitate cu o metodologie standardizată transparentă;

| — | acceptarea unor criterii standardizate simplificate (model) de înregistrare pe piețele reglementate, inclusiv, pe lângă informațiile financiare, a unui plan de afaceri detaliat pe termen mediu pentru investiții și dezvoltarea afacerilor. |
| --- | --- |

—

acceptarea unor criterii standardizate simplificate (model) de înregistrare pe piețele reglementate, inclusiv, pe lângă informațiile financiare, a unui plan de afaceri detaliat pe termen mediu pentru investiții și dezvoltarea afacerilor.

3.   Ce sprijin se poate acorda fondurilor europene de investiții pe termen lung (FEITL) pentru a încuraja recurgerea la aceste fonduri?

Cea mai urgentă măsură este de a revizui cerințele de reglementare referitoare la fondurile de pensii și societățile de asigurare din diferite state membre în vederea liberalizării portofoliilor acestora, acolo unde va fi necesar, pentru a înlesni investiții în FEITL. Fondurile de pensii și societățile de asigurări vor fi interesate de această formă de participare și dispun de fonduri pentru a oferi FEITL capitalul necesar. Pentru a consolida acest proces, va fi util să fie dezvoltat un model unificat de evaluare a rentabilității care să acopere întregul lanț de investiții.

4.   Pentru a sprijini dezvoltarea piețelor de plasamente private este necesar ca UE să ia și alte măsuri pe lângă susținerea eforturilor pieței de a conveni asupra unor standarde comune?

Nu. Ar putea fi necesare măsuri din partea UE dacă aceste eforturi dinspre actorii de pe piață nu vor fi încununate de succes.

| 4.2. | Măsuri de dezvoltare și integrare a piețelor de capital |
| --- | --- |

4.2.

5.   Ce alte măsuri ar putea contribui la creșterea accesului la finanțare și la direcționarea fondurilor către cei care au nevoie de ele?

În general, accesul la finanțare ar putea fi îmbunătățit dacă s-ar crea mai multe produse de investiții „pe măsură”, care să corespundă mai bine nevoilor întreprinderilor (de exemplu, în ceea ce privește scadența, garanțiile reale și structura plăților).

De asemenea, organismele de reglementare ar trebui să permită emiterea unor instrumente de datorii, care, analog contractelor cu deținătorii de obligațiuni, ar trebui să fie cât mai asemănătoare cu finanțarea de proiecte și creditarea acordată persoanelor juridice din partea băncilor.

6.   Ar trebui luate măsuri pentru a promova o mai mare lichiditate pe piețele obligațiunilor corporative, cum ar fi standardizarea? Dacă da, ce măsuri sunt necesare? Pot fi acestea realizate de către piață sau este nevoie de reglementare?

Da, standardizarea va ameliora situația lichidității pe piețele obligațiunilor corporative. În acest caz, adoptarea unor măsuri de reglementare, discutate și convenite cu toate părțile interesate, ar avea rost.

7.   Este necesară acțiunea UE pentru a facilita dezvoltarea investițiilor de mediu, sociale și de guvernanță (ESG) standardizate, transparente și responsabile, inclusiv a obligațiunilor ecologice, în afară de sprijinirea elaborării orientărilor de către piață?

Da, criteriile de standardizare ar trebui să includă principii specifice referitoare la aspectele de mediu, sociale și de guvernanță ale investițiilor. CESE susține promovarea unor „obligațiuni ecologice”, precum și a ipotecilor „verzi” sau, între altele, a împrumuturilor dedicate proiectelor în materie de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile. Toate aceste aspecte ar trebui să fie incluse în opțiunile investitorului. CESE consideră că este necesar să se disemineze informații și să se lanseze campanii de promovare pe scară largă a investițiilor de tip ESG și de difuzare a celor mai bune practici în acest sens, inclusiv în strânsă cooperare cu și prin intermediul rețelelor de asociații de întreprinderi și investitori.

8.   Este oportun să se elaboreze la nivelul UE un standard de contabilitate comun pentru întreprinderile mici și mijlocii cotate la sistemele multilaterale de tranzacționare (MTF)? Acest standard ar trebui să devină o caracteristică a piețelor de creștere pentru IMM-uri? Dacă da, în ce condiții?

Actuala definiție a IMM-urilor europene cuprinde întreprinderi de dimensiuni foarte diferite și nu permite o diferențiere în funcție de sectorul industrial. CESE sprijină o definiție europeană standard a microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii și solicită, având în vedere diferitele definiții existente în diferite acte legislative ale UE, actualizarea și armonizarea acestora, astfel încât ele să reflecte mai bine diversitatea IMM-urilor și diferențele dintre statele membre (1). Comitetul propune elaborarea unei definiții pentru întreprinderile cu o rată de creștere emergentă și pentru cele cu o rată de creștere ridicată, acordând o atenție specială necesităților acestor întreprinderi pe piața de capital. În lipsa acesteia, sistemele alternative de tranzacționare vor include numai un număr limitat de state, iar piețele de creștere nu vor fi în măsură să atragă un număr mare de investitori transfrontalieri. Conținutul unui astfel de standard ar trebui să corespundă capacității administrative și financiare limitate a IMM-urilor.

9.   Există bariere în calea dezvoltării de platforme de multifinanțare sau de finanțare inter pares reglementate adecvat, inclusiv la nivel transfrontalier? Dacă da, cum ar trebui ele abordate?

Diferențele dintre legislațiile naționale reprezintă un motiv major pentru slaba dezvoltare a formelor prospective de investiții, cum ar fi finanțarea participativă. Prin urmare, este oportun ca Comisia să promoveze o armonizare legislativă.

4.3.   
  Dezvoltarea și diversificarea ofertei de finanțare

10.   Ce măsuri de politică i-ar putea stimula pe investitorii instituționali să mobilizeze și să investească sume mai mari și într-o gamă mai largă de active, în special pentru proiecte pe termen lung, în IMM-uri și în întreprinderile nou-înființate inovatoare și cu ritm rapid de creștere?

Înainte de orice altceva sunt necesare modificări ale regulamentelor referitoare la portofoliile investitorilor instituționali, deoarece, în multe state membre, astfel de investiții le sunt pur și simplu interzise.

11.   Ce măsuri s-ar putea lua pentru a reduce costurile suportate de administratorii de fonduri pentru înființarea și comercializarea fondurilor în întreaga UE? Care sunt barierele care împiedică fondurile să beneficieze de economii de scară?

Costurile nu sunt excesiv de ridicate nici în prezent; ele depind mai ales de canalele de comercializare. Acele fonduri care sunt comercializate prin intermediul unor sucursale de bănci sau prin alte instituții financiare nu au în general costuri semnificative și nu se confruntă cu bariere care să limiteze economiile de scară. Fondurile comercializate separat ar avea costuri mai ridicate.

Prospectele de strângere de fonduri ar trebui simplificate și unificate, lucru valabil și pentru toate documentele de înregistrare, pentru a putea intra pe respectiva piață reglementată.

Ar trebui adoptat un model european unic de segmentare a bursei de valori, care să diferențieze IMM-urile în funcție de profilul lor de emitenți. Același rezultat poate fi obținut și prin crearea unor segmente specializate pe piețele reglementate naționale respective.

12.   Activitatea privind tratamentul adaptat al investițiilor în infrastructură ar trebui să vizeze anumite subclase de active clar identificabile? Dacă da, căror subclase ar trebui Comisia să le acorde prioritate în viitoarele revizuiri ale normelor prudențiale precum CRDIV/CRR și Solvabilitate II?

Pentru finanțarea proiectelor de infrastructură, CESE sugerează:

| — | stabilirea unui proces de revizuire publică mai cuprinzătoare pentru infrastructuri, pentru a face ca planificarea să beneficieze de o coordonare mai strategică; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui proces de revizuire publică mai cuprinzătoare pentru infrastructuri, pentru a face ca planificarea să beneficieze de o coordonare mai strategică;

| — | concentrarea finanțărilor guvernamentale și europene pe proiecte neviabile din punct de vedere financiar, dar importante din punct de vedere social [eventual prin garanții (parțiale) pentru a le face viabile]; |
| --- | --- |

—

concentrarea finanțărilor guvernamentale și europene pe proiecte neviabile din punct de vedere financiar, dar importante din punct de vedere social [eventual prin garanții (parțiale) pentru a le face viabile];

| — | elaborarea unui ghid ușor de înțeles privind finanțarea infrastructurii prin intermediul băncilor și piețelor de capital; |
| --- | --- |

—

elaborarea unui ghid ușor de înțeles privind finanțarea infrastructurii prin intermediul băncilor și piețelor de capital;

| — | modificarea încadrării contabile și de reglementare a proiectelor de infrastructură, pentru a le face mai atractive pentru investitori; |
| --- | --- |

—

modificarea încadrării contabile și de reglementare a proiectelor de infrastructură, pentru a le face mai atractive pentru investitori;

| — | definirea anumitor subcategorii de proiecte de infrastructură clar identificabile și adaptarea pe măsură a încadrării investițiilor în infrastructură. Aceasta presupune o evaluare a riscului pentru fiecare subclasă diferită și va îmbunătăți previzibilitatea, în așa fel încât investițiile să devină mai atractive pentru investitorii instituționali; |
| --- | --- |

—

definirea anumitor subcategorii de proiecte de infrastructură clar identificabile și adaptarea pe măsură a încadrării investițiilor în infrastructură. Aceasta presupune o evaluare a riscului pentru fiecare subclasă diferită și va îmbunătăți previzibilitatea, în așa fel încât investițiile să devină mai atractive pentru investitorii instituționali;

| — | utilizarea pe scară mai mare a unor structuri care să le permită investitorilor de retail să participe mai bine la finanțarea nelichidă; |
| --- | --- |

—

utilizarea pe scară mai mare a unor structuri care să le permită investitorilor de retail să participe mai bine la finanțarea nelichidă;

| — | luarea în considerare a modificării situației generate de faptul că actualele cerințe de capital impuse de Solvabilitate II nu reușesc să facă distincția între obligațiunile corporative pe termen lung și datoriile legate de infrastructură; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a modificării situației generate de faptul că actualele cerințe de capital impuse de Solvabilitate II nu reușesc să facă distincția între obligațiunile corporative pe termen lung și datoriile legate de infrastructură;

| — | îmbunătățirea transparenței și a controlului democratic al parteneriatelor de tip public-privat prin accesul public la toate contractele și rapoartele periodice publice privind rentabilitatea acestora. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea transparenței și a controlului democratic al parteneriatelor de tip public-privat prin accesul public la toate contractele și rapoartele periodice publice privind rentabilitatea acestora.

13.   Introducerea unui produs standardizat sau eliminarea obstacolelor existente în calea accesului transfrontalier ar consolida piața unică a pensiilor?

Da, ținând seama de faptul că regimul de pensii și filozofia din spatele acestora diferă mult de la un stat membru la altul, iar obiectivul declarat de Comisia Europeană în Cartea verde este cel de a realiza un sistem de pensii paneuropean.

14.   Modificarea regulamentelor EuVECA și EuSEF ar înlesni administrarea acestor tipuri de fonduri de către administratorii mai mari de fonduri din UE? Ce alte modificări sunt necesare, dacă este cazul, pentru a crește numărul acestor tipuri de fonduri?

Este posibil ca astfel de modificări să-i motiveze pe administratorii de fonduri mari să fie mai interesați de gestionarea unor astfel de fonduri. Acest lucru ar putea duce însă și la o concentrare excesivă și la conflicte de interese. Prin urmare, înainte de a lua o astfel de măsură, este recomandabil să se analizeze atent dacă acest fapt reprezintă principalul obstacol care să-i oprească pe administratorii mari de fonduri să gestioneze astfel de fonduri.

15.   Cum poate UE să dezvolte în continuare fondurile de capital privat și de capital de risc ca surse alternative de finanțare pentru economie? În special, ce măsuri ar putea stimula anvergura fondurilor de capital de risc și consolida posibilitățile de ieșire pentru investitorii în capitalul de risc?

Dimensiunea fondurilor de capital privat și a fondurilor cu capital de risc ar putea fi extinsă prin relaxarea restricțiilor pentru portofoliile investitorilor instituționali, cum ar fi fondurile de pensii, societățile de asigurări și organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM).

16.   Există impedimente în calea sporirii, în condiții de siguranță, atât a împrumuturilor bancare, cât și a celor nebancare directe pentru întreprinderile care au nevoie de finanțare?

În urma crizei financiare, activitatea de creditare a băncilor a suferit constrângeri ca urmare a cerințelor mai stricte în materie de capital propriu și a nevoii de a reduce expunerea la risc. În multe state membre, legislația nu permite împrumuturi directe nebancare; în multe cazuri, societățile de asigurare, fondurile de pensii și alte instituții financiare nu pot acorda credite directe societăților nefinanciare.

17.   Cum poate fi sporită participarea transfrontalieră a segmentului de retail la OPCVM?

Investițiile transfrontaliere presupun o cultură a investițiilor bine dezvoltată, cunoștințe de specialitate și de limbi străine. Prin urmare, o creștere a participării transfrontaliere a segmentului de retail ar putea fi realizată numai prin promovarea utilizării unor consultanți financiari personali, care să-i ajute pe investitorii de retail să ia decizii în cunoștință de cauză în contextul internațional.

18.   Cum pot autoritățile europene de supraveghere să contribuie într-o mai mare măsură la asigurarea protecției consumatorilor și a investitorilor?

În majoritatea statelor membre, organismele naționale de protecție a consumatorilor au, de obicei, o capacitate relativ limitată în domeniul serviciilor financiare. În unele cazuri, nici măcar nu este clar dacă ele dispun de drepturi legale în acest sens și în ce constau aceste drepturi. Prin urmare, ar putea fi util ca autoritățile europene de supraveghere să încurajeze măsuri de consolidare a capacității administrative a organismelor naționale de protecție a consumatorilor și a organismelor de reglementare financiară în această privință.

19.   Ce măsuri de politică ar putea crește investițiile de retail? Ce altceva s-ar putea face pentru a conferi un grad mai mare de autonomie cetățenilor UE și pentru a-i proteja atunci când accesează piețele de capital?

Ar trebui încurajate statele membre în sensul creării unor condiții favorabile pentru ca brokerii și societățile de investiții să ofere fonduri pentru noi proiecte antreprenoriale care să permită aplicarea de stimulente fiscale (cum ar fi deducerea investiției de la impozitul pe venit pentru economiile private). Pe lângă îmbunătățirea protecției consumatorilor instituționali (așa cum se precizează în răspunsul la întrebarea anterioară), o creștere a investițiilor de retail ar putea fi, de asemenea, stimulată prin introducerea unei varietăți de forme de educație financiară destinate investitorilor neprofesioniști și deponenților și prin oferirea de servicii de consultanță foarte bine reglementate pentru persoanele fizice.

20.   În ceea ce privește dezvoltarea de produse de investiții simple și transparente pentru consumatori, există bune practici naționale care pot fi prezentate?

Încă nu există bune practici bine conturate, ele se află încă în fază incipientă. Printre puținele exemple în acest sens poate fi menționat procesul de acreditare a produselor de investiții de către asociațiile profesionale din Regatul Unit (2). În general, dezvoltarea unor astfel de produse nu este o sarcină ușoară, deoarece produsele de investiții pot fi complexe prin natura lor și prin faptul că emitenții sunt obligați să țină seama de o serie de obligații, încercând totodată să scoată în evidență produsele lor în comparație cu alte produse similare. O altă problemă derivă din faptul că eventualele încercări ale nivelului guvernamental de a impune dezvoltarea acestui tip de produse pot fi interpretate ca o intervenție pe piață și o limitare a concurenței. Acesta este motivul pentru care, în loc de a depune eforturi în această direcție, ar fi mai eficient dacă s-ar încuraja dezvoltarea educației financiare și a serviciilor de consultanță financiară pentru persoanele fizice.

21.   În domeniul reglementării serviciilor financiare, ar putea fi întreprinse acțiuni suplimentare care să asigure că UE este competitivă pe plan internațional și că este un loc atractiv pentru a investi?

Competitivitatea ar trebui văzută dintr-o perspectivă comparativă. Prin urmare, UE ar trebui să le furnizeze investitorilor de pe piețele de capital condiții care să fie cel puțin comparabile, dacă nu mai bune, decât cele de pe piețele internaționale. Acest lucru ar necesita măsuri care să îmbunătățească protecția investitorilor și să adapteze structurile de impozitare (cu o monitorizare mai atentă a beneficiilor și costurilor taxei pe tranzacții financiare propuse).

| 22. | Ce măsuri se pot lua pentru a facilita accesul întreprinderilor din UE la piețele de capital și investitorii din țările terțe? |
| --- | --- |

22.

Cea mai bună modalitate este stimularea cooperării cu băncile care au o rețea bine dezvoltată de sucursale în țări terțe.

4.4.   
  Ameliorarea eficacității piețelor – intermediari, infrastructuri și cadrul juridic general

23.   Există mecanisme de îmbunătățire a funcționării și eficienței piețelor care nu au fost incluse în prezentul document, în special în ceea ce privește funcționarea și lichiditatea pieței de acțiuni și de obligațiuni?

Aceste mecanisme ar putea include:

| — | asigurarea unei lichidități minime pe termen lung a pieței pentru instrumentele financiare emise de IMM-uri. Acest lucru ar putea fi realizat prin stimularea furnizorilor de lichidități sau formatorilor de piață care listează instrumente financiare emise de IMM-uri; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei lichidități minime pe termen lung a pieței pentru instrumentele financiare emise de IMM-uri. Acest lucru ar putea fi realizat prin stimularea furnizorilor de lichidități sau formatorilor de piață care listează instrumente financiare emise de IMM-uri;

| — | creșterea încrederii investitorilor în IMM-uri prin introducerea unor bune practici de guvernanță corporativă și implicarea investitorilor financiari cheie în gestionarea acestora; |
| --- | --- |

—

creșterea încrederii investitorilor în IMM-uri prin introducerea unor bune practici de guvernanță corporativă și implicarea investitorilor financiari cheie în gestionarea acestora;

| — | sporirea atractivității IMM-urilor – de exemplu, prin posibilități de acordare a unor garanții comerciale (sau garanții de la instituții specializate) pentru emisiunile efectuate de IMM-uri, care îndeplinesc anumite criterii; |
| --- | --- |

—

sporirea atractivității IMM-urilor – de exemplu, prin posibilități de acordare a unor garanții comerciale (sau garanții de la instituții specializate) pentru emisiunile efectuate de IMM-uri, care îndeplinesc anumite criterii;

| — | introducerea de stimulente pentru IMM-urile cotate pe piețele reglementate; |
| --- | --- |

—

introducerea de stimulente pentru IMM-urile cotate pe piețele reglementate;

| — | introducerea de stimulente pentru investitori în emisiunile efectuate de IMM-urile cotate la bursă. |
| --- | --- |

—

introducerea de stimulente pentru investitori în emisiunile efectuate de IMM-urile cotate la bursă.

24.   În opinia dumneavoastră, există domenii în care cadrul unic de reglementare nu este suficient dezvoltat?

Abordarea constând într-un cadru de reglementare unic, elaborat pentru sectorul bancar prin intermediul CRD IV, al Directivei privind sistemele de garantare a depozitelor și al Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare, creează condiții de concurență echitabile și contribuie la realizarea pieței unice. Extinderea acestei abordări și asupra sectorului financiar nebancar ar putea fi deci foarte utilă. O abordare similară cu cea prevăzută de Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare ar trebui de asemenea introdusă pentru contrapărțile centrale.

25.   Considerați că prerogativele autorităților europene de supraveghere de a asigura supravegherea coerentă sunt suficiente? Ce măsuri suplimentare privind supravegherea la nivelul UE ar contribui semnificativ la dezvoltarea unei uniuni a piețelor de capital?

În ceea ce privește convergența în materie de supraveghere, CESE:

| — | este de acord cu faptul că se impune adoptarea de măsuri corective menite să îmbunătățească funcționarea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF); |
| --- | --- |

—

este de acord cu faptul că se impune adoptarea de măsuri corective menite să îmbunătățească funcționarea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF);

| — | solicită promovarea măsurilor de facilitare a coordonării SESF cu noua structură a mecanismului unic de supraveghere (MUS) și cu mecanismul unic de rezoluție (MUR); |
| --- | --- |

—

solicită promovarea măsurilor de facilitare a coordonării SESF cu noua structură a mecanismului unic de supraveghere (MUS) și cu mecanismul unic de rezoluție (MUR);

| — | solicită raționalizarea funcțiilor de reglementare ale instituțiilor SESF, pentru a favoriza simplificarea cadrului normativ și o mai mare transparență și eficiență a proceselor; |
| --- | --- |

—

solicită raționalizarea funcțiilor de reglementare ale instituțiilor SESF, pentru a favoriza simplificarea cadrului normativ și o mai mare transparență și eficiență a proceselor;

| — | solicită o strategie pe termen mediu, în vederea consolidării sub aspectul organizării și funcționării autorităților de supraveghere [cu luarea în considerare a unui sediu unic și a adoptării unui model binar (twin peaks)]; |
| --- | --- |

—

solicită o strategie pe termen mediu, în vederea consolidării sub aspectul organizării și funcționării autorităților de supraveghere [cu luarea în considerare a unui sediu unic și a adoptării unui model binar (twin peaks)];

| — | solicită Comisiei Europene să evalueze, în paralel, fezabilitatea soluțiilor de natură mai structurală privind organizarea SESF și modalitățile de finanțare ale autorităților. |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să evalueze, în paralel, fezabilitatea soluțiilor de natură mai structurală privind organizarea SESF și modalitățile de finanțare ale autorităților.

26.   Având în vedere experiența din trecut, există modificări precise la normele privind deținerea de titluri de valoare care ar putea contribui la piețe de capital mai integrate în cadrul UE?

Interconectarea între instituțiile depozitare, precum și securitatea mecanismelor de compensare și decontare transfrontaliere ar trebui îmbunătățite.

27.   Ce măsuri s-ar putea lua pentru a îmbunătăți fluxul transfrontalier de garanții reale? Ar trebui să se efectueze demersuri pentru a îmbunătăți caracterul executoriu la nivel transfrontalier al garanțiilor reale și al acordurilor de compensare cu exigibilitate imediată?

Sunt salutate măsurile de creare a unui registru european unic al garanțiilor transfrontaliere, sau de interconectare a departamentelor respective din cadrul registrelor naționale. Fără aplicarea unor astfel de măsuri, investițiile transfrontaliere vor rămâne limitate.

28.   Care sunt principalele obstacole în calea unor piețe integrate ale capitalurilor care decurg din dreptul societăților comerciale, inclusiv din guvernanța corporativă? Există măsuri specifice care ar putea contribui la depășirea acestora?

Diferențele dintre dreptul comercial, practicile de afaceri și modelele de guvernanță corporativă din statele membre reprezintă cele mai grave impedimente pentru o uniune a piețelor de capital. Depășirea acestei stări de fapt va dura mai mult timp și nu va fi ușoară, dar reprezintă o necesitate. Ea va necesita examinarea atentă a jurisdicțiilor tuturor statelor membre.

29.   Ce aspecte specifice ale legislației în materie de insolvență ar trebui să fie armonizate pentru a sprijini apariția unei piețe paneuropene a capitalului?

Legislația în materie de insolvență este vitală pentru piețele de capital și, la fel ca în cazul legislației comerciale și guvernanței corporative, ea ar trebui armonizată în urma unor analize aprofundate, deoarece, în caz contrar, există riscul ca investițiile să se îndrepte către țările în care drepturile investitorilor sunt mai bine protejate. Se recomandă în special examinarea cu atenție a opțiunii unui nou început („fresh start”).

30.   Ce obstacole existente în materie de impozitare ar trebui analizate ca o chestiune prioritară pentru a contribui la piețe de capital mai integrate în cadrul UE și la o structură de finanțare mai robustă la nivel de întreprindere și prin ce instrumente?

Structura sistemelor de impozitare variază considerabil între statele membre și este foarte sensibilă la eventuale modificări. În stadiul actual, o armonizare fiscală va fi foarte greu de atins; ea ar trebui privită ca fiind faza finală a acestui proces.

31.   Cum poate UE să sprijine cel mai bine dezvoltarea pe piață a unor noi tehnologii și modele de afaceri, în folosul unor piețe de capital integrate și eficiente?

UE ar trebui să se concentreze pe crearea unei infrastructuri de rețele digitale unice, care să permită comunicări rapide, eficiente și sigure între piețe, societăți comerciale și investitori (3) și care să reprezinte o oportunitate pentru participarea la distanță și transfrontalieră la adunările generale ale acționarilor și la vot. Eforturile ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe găsirea unor soluții pentru reducerea costurilor de compensare și decontare relativ ridicate în cazul tranzacțiilor transfrontaliere.

32.   Există alte aspecte care nu au fost identificate în această carte verde, care, în opinia dumneavoastră, necesită acțiuni pentru realizarea unei uniuni a piețelor de capital? Dacă da, care sunt acestea și ce formă ar putea lua aceste acțiuni?

Cartea verde oferă o analiză cuprinzătoare a situației actuale a piețelor de capital din Europa, precum și măsurile necesare pentru a realiza o uniune a piețelor de capital. În această etapă este mai indicat să nu se abordeze mai multe aspecte; se recomandă mai degrabă o mai bună planificare a calendarului de punere în aplicare a măsurilor care au fost deja decise și identificarea unor reforme tactice importante care să inițieze demersul; acestea ar trebui să fie concrete și cu un impact direct și măsurabil. Acest lucru va crea un impuls care va facilita punerea în aplicare a mai multor reforme dificile în viitor.

Cu toate acestea, CESE remarcă faptul că Cartea verde nu abordează:

| — | ratingul de credit al instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

—

ratingul de credit al instrumentelor financiare;

| — | măsurile referitoare la chestiunea caracterului prociclic al produselor financiare. |
| --- | --- |

—

măsurile referitoare la chestiunea caracterului prociclic al produselor financiare.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  În termeni generali, definiția comună a IMM-urilor este conținută în Recomandarea UE 2003/361; ea este oarecum depășită, în condițiile în care nu mai reflectă nici procesul de extindere a UE, nici realitățile economice din urma crizei. În sensul acestei Cărți verzi, definiția IMM-urilor este cea conținută în Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare (JO L 173, 12.6.2014, p. 349). Există o altă definiție a IMM-urilor în Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

1

(2)  În negocierile lor cu Institutul britanic de standardizare, asociația asiguratorilor britanici (British Bankers Association) și asociația societăților de credit imobiliar (Building Societies Association) au decis să dezvolte produse de finanțare simple, care să respecte un set de principii definit, prezentate în raportul Sergeant (martie 2013).

2

British Bankers Association

Building Societies Association)

raportul Sergeant

(3)  Un exemplu de bune practici îl constituie piața electronică independentă pentru credite acordate întreprinderilor FINPOINT, https://www.finpoint.co.uk/

3

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/74

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020”

[COM(2015) 81 final]

(2015/C 383/11)

| Raportor: | domnul Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Lutz RIBBE

La 25 martie 2015, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European pe tema

„Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020”

[COM(2015) 81 final].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 4 iunie 2015. Raportor: domnul Lutz Ribbe.

În cea de a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 2 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 193 de voturi pentru, 12 voturi împotrivă și nouă abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE se așteaptă ca părțile participante la negocierile din cadrul COP 21 să ajungă în cele din urmă la un acord cu caracter obligatoriu care să fie ambițios și echitabil. CESE susține pe deplin – cu câteva excepții marginale – conținutul poziției de negociere prezentate de Comisie. Totuși, Comitetul critică faptul că UE încă nu a înțeles întru totul rolul central pe care trebuie să îl joace societatea civilă organizată. |
| --- | --- |

1.1.

CESE se așteaptă ca părțile participante la negocierile din cadrul COP 21 să ajungă în cele din urmă la un acord cu caracter obligatoriu care să fie ambițios și echitabil. CESE susține pe deplin – cu câteva excepții marginale – conținutul poziției de negociere prezentate de Comisie. Totuși, Comitetul critică faptul că UE încă nu a înțeles întru totul rolul central pe care trebuie să îl joace societatea civilă organizată.

| 1.2. | Toate părțile la convenția-cadru privind clima trebuie să își asume responsabilitatea față de obiectivul efectiv de „stabilizare a concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice interferențe antropice (1) periculoase cu sistemul climatic”. Numai așa se va putea evita producerea unor daune încă și mai grave la adresa omului, a mediului și a generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

1.2.

Toate părțile la convenția-cadru privind clima trebuie să își asume responsabilitatea față de obiectivul efectiv de „stabilizare a concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice interferențe antropice (1) periculoase cu sistemul climatic”. Numai așa se va putea evita producerea unor daune încă și mai grave la adresa omului, a mediului și a generațiilor viitoare.

| 1.3. | Principiul responsabilității comune, dar diferențiate este corect. Majoritatea țărilor ar trebui să se angajeze rapid într-un proces de transformare, renunțând la combustibilii fosili în favoarea creșterii eficienței resurselor și a eficienței energetice și în favoarea surselor regenerabile de energie. Țările care în prezent contribuie foarte puțin la schimbările climatice ar trebui sprijinite, astfel încât să poată trece direct la o „economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”. În această privință, există oportunități majore, mai ales pentru întreprinderile europene inovatoare, care trebuie să beneficieze de sprijin politic în acest sens. Trebuie avut grijă ca această transformare să nu îi sărăcească și mai mult pe cei aflați sub pragul sărăciei. Mai degrabă trebuie să fie utilizată în mod eficient, pentru a crea noi stimulente economice, în special la nivel regional, și a dezvolta noi instalații de producție de energie fără emisii de dioxid de carbon, descentralizate, care să implice populația locală. |
| --- | --- |

1.3.

Principiul responsabilității comune, dar diferențiate este corect. Majoritatea țărilor ar trebui să se angajeze rapid într-un proces de transformare, renunțând la combustibilii fosili în favoarea creșterii eficienței resurselor și a eficienței energetice și în favoarea surselor regenerabile de energie. Țările care în prezent contribuie foarte puțin la schimbările climatice ar trebui sprijinite, astfel încât să poată trece direct la o „economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”. În această privință, există oportunități majore, mai ales pentru întreprinderile europene inovatoare, care trebuie să beneficieze de sprijin politic în acest sens. Trebuie avut grijă ca această transformare să nu îi sărăcească și mai mult pe cei aflați sub pragul sărăciei. Mai degrabă trebuie să fie utilizată în mod eficient, pentru a crea noi stimulente economice, în special la nivel regional, și a dezvolta noi instalații de producție de energie fără emisii de dioxid de carbon, descentralizate, care să implice populația locală.

| 1.4. | Astfel, negocierile din cadrul COP 21 nu privesc o problemă de mediu convențională, ci, mai degrabă, trebuie să urmărească punerea bazelor unei noi economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.4.

Astfel, negocierile din cadrul COP 21 nu privesc o problemă de mediu convențională, ci, mai degrabă, trebuie să urmărească punerea bazelor unei noi economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| 1.5. | Pentru astfel de procese este nevoie de pionieri, iar Europa și-a asumat de mai mulți ani acest rol. Pe de altă parte, nu se mai poate spune că Europa este singură în ceea ce privește abordarea schimbărilor climatice. În prezent, multe alte blocuri economice investesc masiv în procesul de transformare și în tehnologii ecologice, fără a-și asuma un rol mai activ în procesul de negociere din cadrul COP. Indiferent de modul în care se vor încheia negocierile de la Paris, lupta pentru viitoarele piețe ale tehnologiilor verzi, care sunt importante pentru protecția climei, a început în realitate cu mult timp în urmă, iar Europa trebuie să se implice în această luptă, cu sau fără rezultate în cadrul COP 21. |
| --- | --- |

1.5.

Pentru astfel de procese este nevoie de pionieri, iar Europa și-a asumat de mai mulți ani acest rol. Pe de altă parte, nu se mai poate spune că Europa este singură în ceea ce privește abordarea schimbărilor climatice. În prezent, multe alte blocuri economice investesc masiv în procesul de transformare și în tehnologii ecologice, fără a-și asuma un rol mai activ în procesul de negociere din cadrul COP. Indiferent de modul în care se vor încheia negocierile de la Paris, lupta pentru viitoarele piețe ale tehnologiilor verzi, care sunt importante pentru protecția climei, a început în realitate cu mult timp în urmă, iar Europa trebuie să se implice în această luptă, cu sau fără rezultate în cadrul COP 21.

| 1.6. | Negocierile din cadrul COP nu vor aborda condițiile economice importante, care pot duce la o „relocare a emisiilor de dioxid de carbon” sau la „relocarea emisiilor scăzute de dioxid de carbon”. Din acest motiv, este necesar, chiar și în afara domeniului de aplicare al negocierilor UNFCCC, să se aibă în vedere în mod constant problema schimbărilor climatice și a consecințelor economice, sociale și politice pe care le au acestea. UE trebuie, de exemplu, să promoveze la toate nivelurile crearea unor mecanisme de piață care să contribuie la asigurarea faptului că în aspectele legate de comerțul internațional se iau în considerare emisiile bazate pe produse. |
| --- | --- |

1.6.

Negocierile din cadrul COP nu vor aborda condițiile economice importante, care pot duce la o „relocare a emisiilor de dioxid de carbon” sau la „relocarea emisiilor scăzute de dioxid de carbon”. Din acest motiv, este necesar, chiar și în afara domeniului de aplicare al negocierilor UNFCCC, să se aibă în vedere în mod constant problema schimbărilor climatice și a consecințelor economice, sociale și politice pe care le au acestea. UE trebuie, de exemplu, să promoveze la toate nivelurile crearea unor mecanisme de piață care să contribuie la asigurarea faptului că în aspectele legate de comerțul internațional se iau în considerare emisiile bazate pe produse.

| 1.7. | CESE atrage atenția asupra faptului că obiectivele noastre în materie de climă nu vor fi realizate doar prin obținerea unor rezultate – sperăm – ambițioase, ci în primul rând prin punerea lor consecventă în aplicare. Acestea nu sunt puse în practică de politicieni, ci de cetățeni. Cei dintâi trebuie să creeze condițiile-cadru adecvate, ținând seama nu numai de consecințele de mediu, ci și de cele economice și sociale, dar punerea în aplicare se face de către societatea civilă. De aceea, deciziile trebuie să fie acceptate de publicul larg și să beneficieze de sprijin din partea întreprinderilor, a sindicatelor și a tuturor celorlalte elemente ale societății civile. |
| --- | --- |

1.7.

CESE atrage atenția asupra faptului că obiectivele noastre în materie de climă nu vor fi realizate doar prin obținerea unor rezultate – sperăm – ambițioase, ci în primul rând prin punerea lor consecventă în aplicare. Acestea nu sunt puse în practică de politicieni, ci de cetățeni. Cei dintâi trebuie să creeze condițiile-cadru adecvate, ținând seama nu numai de consecințele de mediu, ci și de cele economice și sociale, dar punerea în aplicare se face de către societatea civilă. De aceea, deciziile trebuie să fie acceptate de publicul larg și să beneficieze de sprijin din partea întreprinderilor, a sindicatelor și a tuturor celorlalte elemente ale societății civile.

| 1.8. | Din păcate, rolurile multiple ale societății civile (a se vedea punctul 6) sunt abordate la COP doar marginal, iar UE nu a luat nicio inițiativă evidentă pentru schimbarea acestei situații. Comunicarea prezentată nu conține referiri concrete la rolul pe care trebuie să îl joace societatea civilă. Noua politică în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci trebuie să se întemeieze pe un sprijin la scară largă din partea majorității cetățenilor, printr-un dialog civic activ, cu participarea tuturor părților interesate, și să fie pusă în practică „de jos”. CESE recomandă Comisiei, Consiliului și Parlamentului European (PE) să se angajeze în sfârșit într-un dialog intens și structurat, astfel încât să nu se pericliteze disponibilitatea fundamentală a societății de a dezvolta noi structuri. Politica efectivă de la nivelul UE a fost până în prezent foarte dezamăgitoare. În acest context, CESE recomandă Comisiei să creeze condițiile structurale și să asigure resursele necesare pentru a permite societății civile să interacționeze cu toate părțile interesate pe baza recunoașterii și incluziunii egale. |
| --- | --- |

1.8.

Din păcate, rolurile multiple ale societății civile (a se vedea punctul 6) sunt abordate la COP doar marginal, iar UE nu a luat nicio inițiativă evidentă pentru schimbarea acestei situații. Comunicarea prezentată nu conține referiri concrete la rolul pe care trebuie să îl joace societatea civilă. Noua politică în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci trebuie să se întemeieze pe un sprijin la scară largă din partea majorității cetățenilor, printr-un dialog civic activ, cu participarea tuturor părților interesate, și să fie pusă în practică „de jos”. CESE recomandă Comisiei, Consiliului și Parlamentului European (PE) să se angajeze în sfârșit într-un dialog intens și structurat, astfel încât să nu se pericliteze disponibilitatea fundamentală a societății de a dezvolta noi structuri. Politica efectivă de la nivelul UE a fost până în prezent foarte dezamăgitoare. În acest context, CESE recomandă Comisiei să creeze condițiile structurale și să asigure resursele necesare pentru a permite societății civile să interacționeze cu toate părțile interesate pe baza recunoașterii și incluziunii egale.

| 1.9. | CESE subliniază că tehnicile de reducere a CO2 deja existente aduc cu sine oportunități de mediu, economice și sociale care pot duce la crearea de locuri de muncă și la dezvoltarea întreprinderilor la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.9.

CESE subliniază că tehnicile de reducere a CO2 deja existente aduc cu sine oportunități de mediu, economice și sociale care pot duce la crearea de locuri de muncă și la dezvoltarea întreprinderilor la nivel mondial.

2.   Cadrul general

| 2.1. | În urmă cu 23 de ani, în mai 1992, la New York, s-a încheiat Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC). La articolul 2 este descris obiectivul acesteia, și anume stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice interferențe antropice periculoase (2) cu sistemul climatic, precum și atenuarea eventualelor consecințe. |
| --- | --- |

2.1.

În urmă cu 23 de ani, în mai 1992, la New York, s-a încheiat Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC). La articolul 2 este descris obiectivul acesteia, și anume stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice interferențe antropice periculoase (2) cu sistemul climatic, precum și atenuarea eventualelor consecințe.

| 2.2. | În același an, Convenția a fost semnată de 154 de state la Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Dezvoltare (UNCED) de la Rio. Convenția a intrat în vigoare în martie 1994 și, între timp, au aderat 196 de părți. |
| --- | --- |

2.2.

În același an, Convenția a fost semnată de 154 de state la Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Dezvoltare (UNCED) de la Rio. Convenția a intrat în vigoare în martie 1994 și, între timp, au aderat 196 de părți.

| 2.3. | Aceste state se întâlnesc o dată pe an la Conferința părților (Conference of Parties – COP), cunoscută și sub denumirea de „summitul mondial al ONU privind clima”. Până acum nu s-au adoptat măsuri prin care să ne apropiem cel puțin de îndeplinirea obiectivelor Convenției. În acest moment există doar obiective obligatorii – prevăzute în „Protocolul de la Kyoto”, adoptat în cadrul COP 3 de la Kyoto – privind nivelurile maxime ale emisiilor pentru țările industrializate; după cum se știe, însă, Protocolul de la Kyoto nu a fost ratificat de toate țările industrializate. |
| --- | --- |

2.3.

Aceste state se întâlnesc o dată pe an la Conferința părților (Conference of Parties – COP), cunoscută și sub denumirea de „summitul mondial al ONU privind clima”. Până acum nu s-au adoptat măsuri prin care să ne apropiem cel puțin de îndeplinirea obiectivelor Convenției. În acest moment există doar obiective obligatorii – prevăzute în „Protocolul de la Kyoto”, adoptat în cadrul COP 3 de la Kyoto – privind nivelurile maxime ale emisiilor pentru țările industrializate; după cum se știe, însă, Protocolul de la Kyoto nu a fost ratificat de toate țările industrializate.

| 2.4. | Cu toate acestea, în prezent există un consens cu privire la faptul că, după 21 de ani de negocieri, pe parcursul cărora emisiile au crescut cu aproape 50 % (de la 30,8 miliarde de tone de CO2 echivalent în 1992, la 43,4 miliarde de tone în 2011) (3), iar impactul negativ al schimbărilor climatice antropogene a devenit din ce în ce mai evident, este timpul să se ia măsuri. |
| --- | --- |

2.4.

Cu toate acestea, în prezent există un consens cu privire la faptul că, după 21 de ani de negocieri, pe parcursul cărora emisiile au crescut cu aproape 50 % (de la 30,8 miliarde de tone de CO2 echivalent în 1992, la 43,4 miliarde de tone în 2011) (3), iar impactul negativ al schimbărilor climatice antropogene a devenit din ce în ce mai evident, este timpul să se ia măsuri.

| 2.5. | Aproape toate studiile științifice demonstrează că este încă posibil să limităm în mod adecvat creșterea temperaturii. Pentru a face acest lucru, este necesar să se înceapă prin punerea în aplicare a unor măsuri ambițioase corespunzătoare. În același timp, studiile arată că obiectivul poate fi atins, în teorie, și mai târziu, însă acest lucru ar implica o creștere disproporționată a costurilor și ar atrage după sine daune masive, care ar afecta milioane de oameni și economia în egală măsură. |
| --- | --- |

2.5.

Aproape toate studiile științifice demonstrează că este încă posibil să limităm în mod adecvat creșterea temperaturii. Pentru a face acest lucru, este necesar să se înceapă prin punerea în aplicare a unor măsuri ambițioase corespunzătoare. În același timp, studiile arată că obiectivul poate fi atins, în teorie, și mai târziu, însă acest lucru ar implica o creștere disproporționată a costurilor și ar atrage după sine daune masive, care ar afecta milioane de oameni și economia în egală măsură.

| 2.6. | Convenția nu precizează ce înseamnă „interferențele antropice periculoase cu sistemul climatic”. În cadrul COP 16 (în anul 2010), părțile au ajuns la un acord politic privind limitarea creșterii temperaturii globale la mai puțin de 2 oC (sau chiar 1,5 oC) în comparație cu nivelurile preindustriale, fără a furniza însă un fundament științific care să asigure atingerea acestui obiectiv prin acordul politic respectiv. |
| --- | --- |

2.6.

Convenția nu precizează ce înseamnă „interferențele antropice periculoase cu sistemul climatic”. În cadrul COP 16 (în anul 2010), părțile au ajuns la un acord politic privind limitarea creșterii temperaturii globale la mai puțin de 2 oC (sau chiar 1,5 oC) în comparație cu nivelurile preindustriale, fără a furniza însă un fundament științific care să asigure atingerea acestui obiectiv prin acordul politic respectiv.

| 2.7. | CESE atrage explicit atenția tuturor părților interesate – politicieni și societatea civilă deopotrivă – asupra faptului că încă de pe acum se resimt în mod clar interferențe cu consecințe grave, în condițiile unei încălziri chiar sub 2 oC. Prin urmare, limita de 2 oC nu poate fi considerată un obiectiv de atins, ci mai degrabă un plafon care ar trebui redus cât mai mult cu putință. |
| --- | --- |

2.7.

CESE atrage explicit atenția tuturor părților interesate – politicieni și societatea civilă deopotrivă – asupra faptului că încă de pe acum se resimt în mod clar interferențe cu consecințe grave, în condițiile unei încălziri chiar sub 2 oC. Prin urmare, limita de 2 oC nu poate fi considerată un obiectiv de atins, ci mai degrabă un plafon care ar trebui redus cât mai mult cu putință.

3.   COP 21 de la Paris

| 3.1. | În decembrie 2015, la Paris, va avea loc cea de a 21-a COP. Potrivit promisiunilor, cu această ocazie ar urma să se adopte în sfârșit, sub forma unui „acord mondial”, deciziile necesare ambițioase și echitabile obligatorii aplicabile tuturor celor 196 de părți la convenție. Acestea ar urma să intre în vigoare în 2020. |
| --- | --- |

3.1.

În decembrie 2015, la Paris, va avea loc cea de a 21-a COP. Potrivit promisiunilor, cu această ocazie ar urma să se adopte în sfârșit, sub forma unui „acord mondial”, deciziile necesare ambițioase și echitabile obligatorii aplicabile tuturor celor 196 de părți la convenție. Acestea ar urma să intre în vigoare în 2020.

| 3.2. | Deciziile avute în vedere includ:






  (a) | abordarea cu succes a schimbărilor climatice; părțile s-au angajat să informeze secretariatul CCONUSC cu privire la obiectivele lor naționale de reducere a emisiilor [„Intended Nationally Determined Contributions (INDC)] până la sfârșitul lunii martie 2015. Aceste obiective ar trebui să fie ambițioase și să depășească eforturile depuse până în prezent. Suma acestor INDC ar trebui să fie suficientă pentru a menține creșterea globală a temperaturii la mai puțin de 2 oC. Până la 1 noiembrie 2015 urmează să fie disponibil un raport de sinteză, în care se va evalua dacă acest obiectiv va fi atins; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Deciziile avute în vedere includ:

(a)

abordarea cu succes a schimbărilor climatice; părțile s-au angajat să informeze secretariatul CCONUSC cu privire la obiectivele lor naționale de reducere a emisiilor [„Intended Nationally Determined Contributions (INDC)] până la sfârșitul lunii martie 2015. Aceste obiective ar trebui să fie ambițioase și să depășească eforturile depuse până în prezent. Suma acestor INDC ar trebui să fie suficientă pentru a menține creșterea globală a temperaturii la mai puțin de 2 oC. Până la 1 noiembrie 2015 urmează să fie disponibil un raport de sinteză, în care se va evalua dacă acest obiectiv va fi atins;

| (b) | măsuri de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de adaptare la schimbările climatice;

| (c) | dispoziții financiare privind combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și despăgubirile („loss and damage”); acestea includ, printre altele, (a) cum vor fi plătite; și (b) care vor fi criteriile și cerințele pentru distribuirea celor 100 de miliarde USD pe an promise până în 2020; |
| --- | --- |

(c)

dispoziții financiare privind combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și despăgubirile („loss and damage”); acestea includ, printre altele, (a) cum vor fi plătite; și (b) care vor fi criteriile și cerințele pentru distribuirea celor 100 de miliarde USD pe an promise până în 2020;

| (d) | aspecte legate de transferul de tehnologii (inclusiv respectându-se „proprietatea intelectuală”); |
| --- | --- |

(d)

aspecte legate de transferul de tehnologii (inclusiv respectându-se „proprietatea intelectuală”);

| (e) | norme privind monitorizarea acordului, inclusiv măsurarea, raportarea, monitorizarea/transparența (4) etc.; și – deosebit de important – |
| --- | --- |

(e)

norme privind monitorizarea acordului, inclusiv măsurarea, raportarea, monitorizarea/transparența (4) etc.; și – deosebit de important –

| (f) | cadrul juridic al acordului, și anume caracterul obligatoriu al deciziilor. |
| --- | --- |

(f)

cadrul juridic al acordului, și anume caracterul obligatoriu al deciziilor.

| 3.3. | De asemenea, este necesar să se ajungă la un acord cu privire la măsurile practice care ar trebui luate pentru protecția climei pentru a se profita de perioada cuprinsă între decembrie 2015, când se iau deciziile, și 2020, anul în care intră în vigoare măsurile obligatorii („acțiuni pre-2020”). |
| --- | --- |

3.3.

De asemenea, este necesar să se ajungă la un acord cu privire la măsurile practice care ar trebui luate pentru protecția climei pentru a se profita de perioada cuprinsă între decembrie 2015, când se iau deciziile, și 2020, anul în care intră în vigoare măsurile obligatorii („acțiuni pre-2020”).

| 3.4. | Totodată, guvernele vor examina pentru prima dată modul în care ar trebui puse în aplicare politicile privind schimbările climatice. CESE sprijină actualele referiri la necesitatea de a respecta drepturile omului și de a asigura o tranziție echitabilă care să mențină și să creeze locuri de muncă decente și de bună calitate în tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.4.

Totodată, guvernele vor examina pentru prima dată modul în care ar trebui puse în aplicare politicile privind schimbările climatice. CESE sprijină actualele referiri la necesitatea de a respecta drepturile omului și de a asigura o tranziție echitabilă care să mențină și să creeze locuri de muncă decente și de bună calitate în tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| 3.5. | UE și-a sintetizat poziția și așteptările din partea COP 21 în comunicarea privind Protocolul de la Paris – un proiect pentru a aborda schimbările climatice globale după 2020
   (5). Ea propune, printre altele, ca acordul să capete caracter obligatoriu prin încheierea sa sub forma unui protocol în temeiul Convenției asupra schimbărilor climatice. Acesta ar trebui să intre în vigoare de îndată ce va fi ratificat de țările care reprezintă colectiv 80 % din totalul emisiilor la scară globală. |
| --- | --- |

3.5.

UE și-a sintetizat poziția și așteptările din partea COP 21 în comunicarea privind Protocolul de la Paris – un proiect pentru a aborda schimbările climatice globale după 2020
   (5). Ea propune, printre altele, ca acordul să capete caracter obligatoriu prin încheierea sa sub forma unui protocol în temeiul Convenției asupra schimbărilor climatice. Acesta ar trebui să intre în vigoare de îndată ce va fi ratificat de țările care reprezintă colectiv 80 % din totalul emisiilor la scară globală.

| 3.6. | Părțile la convenție au convenit să respecte principiul responsabilității comune, dar diferențiate; cu alte cuvinte, toate părțile trebuie să își asume responsabilitatea, indiferent de măsura în care contribuie la schimbările climatice. Domeniul de aplicare precis al responsabilității lor ar trebui să depindă de factori foarte diferiți, ca, de exemplu, nivelurile istorice și nivelurile actuale ale emisiilor, capacitatea economică, situația socială, măsura în care sunt afectate etc. |
| --- | --- |

3.6.

Părțile la convenție au convenit să respecte principiul responsabilității comune, dar diferențiate; cu alte cuvinte, toate părțile trebuie să își asume responsabilitatea, indiferent de măsura în care contribuie la schimbările climatice. Domeniul de aplicare precis al responsabilității lor ar trebui să depindă de factori foarte diferiți, ca, de exemplu, nivelurile istorice și nivelurile actuale ale emisiilor, capacitatea economică, situația socială, măsura în care sunt afectate etc.

4.   Așteptările societății civile europene de la negocierile COP 21

| 4.1. | CESE îndeamnă toate părțile implicate în negociere să adopte la Paris un acord cu caracter juridic obligatoriu. Comitetul sprijină ferm poziția de negociere a UE stabilită în Comunicarea COM(2015) 81 final a Comisiei. |
| --- | --- |

4.1.

CESE îndeamnă toate părțile implicate în negociere să adopte la Paris un acord cu caracter juridic obligatoriu. Comitetul sprijină ferm poziția de negociere a UE stabilită în Comunicarea COM(2015) 81 final a Comisiei.

| 4.2. | În cadrul COP 21 trebuie să se ajungă la un consens cu privire la o politică de prevenire în care să luăm „astăzi” decizii îndrăznețe și ambițioase pentru „ziua de mâine”. Aceste decizii vor sta la baza activităților economice și sociale ale generațiilor viitoare și vor contribui, în același timp, la atenuarea suferinței populațiilor care se confruntă deja cu impactul schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.2.

În cadrul COP 21 trebuie să se ajungă la un consens cu privire la o politică de prevenire în care să luăm „astăzi” decizii îndrăznețe și ambițioase pentru „ziua de mâine”. Aceste decizii vor sta la baza activităților economice și sociale ale generațiilor viitoare și vor contribui, în același timp, la atenuarea suferinței populațiilor care se confruntă deja cu impactul schimbărilor climatice.

| 4.3. | Astfel, negocierile din cadrul COP 21 nu privesc o problemă de mediu convențională, ci, mai degrabă, trebuie să urmărească punerea bazelor unei noi economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.3.

Astfel, negocierile din cadrul COP 21 nu privesc o problemă de mediu convențională, ci, mai degrabă, trebuie să urmărească punerea bazelor unei noi economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| 4.4. | CESE salută principiul responsabilităților comune, dar diferențiate. Fiecare dintre țările semnatare trebuie să recunoască responsabilitatea care îi revine și să nu se mai sustragă de la aceasta, „ascunzându-se” în spatele altor țări, sau, – cum s-a mai întâmplat în trecut – luând atitudine doar dacă este plătită. |
| --- | --- |

4.4.

CESE salută principiul responsabilităților comune, dar diferențiate. Fiecare dintre țările semnatare trebuie să recunoască responsabilitatea care îi revine și să nu se mai sustragă de la aceasta, „ascunzându-se” în spatele altor țări, sau, – cum s-a mai întâmplat în trecut – luând atitudine doar dacă este plătită.

Abordarea schimbărilor climatice

| 4.5. | Comitetul subliniază că, pe plan mondial, nu se poate obține un nivel satisfăcător al emisiilor decât dacă fiecare persoană ar produce în medie cel mult 2 t de CO2 echivalent pe an. |
| --- | --- |

4.5.

Comitetul subliniază că, pe plan mondial, nu se poate obține un nivel satisfăcător al emisiilor decât dacă fiecare persoană ar produce în medie cel mult 2 t de CO2 echivalent pe an.

| 4.5.1. | În Europa (unde media este de aproximativ 9 t de CO2 echivalent pe cap de locuitor pe an), acest lucru nu poate fi realizat decât prin punerea în aplicare a obiectivului 2050 (reducerea emisiilor de CO2 în Europa cu 80-95 %). China (în prezent la aproximativ 6 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să își reducă emisiile actuale pe cap de locuitor cu două treimi, iar Statele Unite (în prezent la 16,5 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) și actualul „lider mondial” Qatar (40 de tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să realizeze reduceri și mai mari. |
| --- | --- |

4.5.1.

În Europa (unde media este de aproximativ 9 t de CO2 echivalent pe cap de locuitor pe an), acest lucru nu poate fi realizat decât prin punerea în aplicare a obiectivului 2050 (reducerea emisiilor de CO2 în Europa cu 80-95 %). China (în prezent la aproximativ 6 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să își reducă emisiile actuale pe cap de locuitor cu două treimi, iar Statele Unite (în prezent la 16,5 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) și actualul „lider mondial” Qatar (40 de tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să realizeze reduceri și mai mari.

| 4.5.2. | Pe de altă parte, în țări precum Mali (0,04 t echivalent CO2 pe persoană pe an) și Rwanda (0,06 t echivalent CO2 pe persoană pe an) nu ne putem aștepta să se realizeze reduceri. Prin urmare, CESE nu este întru totul de acord cu declarația Comisiei că „toate țările vor trebui să-și reducă în mod considerabil și durabil emisiile de gaze cu efect de seră”. Aceste țări ar trebui, în schimb, să se îndrepte direct către o „economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”. Prin urmare, responsabilitățile în materie de politică climatică în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea sunt comune, dar diferențiate. Aceste țări au nevoie urgent de sprijin, ceea ce, în același timp, oferă numeroase oportunități de cooperare pentru întreprinderile inovatoare. În special întreprinderile europene, care (încă) dețin 40 % din totalul brevetelor pentru „tehnologii verzi”, ar putea profita de aceasta. |
| --- | --- |

4.5.2.

Pe de altă parte, în țări precum Mali (0,04 t echivalent CO2 pe persoană pe an) și Rwanda (0,06 t echivalent CO2 pe persoană pe an) nu ne putem aștepta să se realizeze reduceri. Prin urmare, CESE nu este întru totul de acord cu declarația Comisiei că „toate țările vor trebui să-și reducă în mod considerabil și durabil emisiile de gaze cu efect de seră”. Aceste țări ar trebui, în schimb, să se îndrepte direct către o „economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”. Prin urmare, responsabilitățile în materie de politică climatică în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea sunt comune, dar diferențiate. Aceste țări au nevoie urgent de sprijin, ceea ce, în același timp, oferă numeroase oportunități de cooperare pentru întreprinderile inovatoare. În special întreprinderile europene, care (încă) dețin 40 % din totalul brevetelor pentru „tehnologii verzi”, ar putea profita de aceasta.

| 4.5.3. | Este important să se atragă atenția asupra faptului că datele menționate despre emisii nu reflectă diferențele considerabile existente la nivelul ierarhiei sociale ale statelor și că în realitate emisiile de CO2 provenite din procesul de producție sunt atribuite țărilor în care sunt fabricate produsele, iar nu țărilor în care sunt utilizate. Dacă s-ar proceda invers, China, de exemplu, ar avea un bilanț al gazelor cu efect de seră considerabil mai bun, iar Germania, mai rău (6). |
| --- | --- |

4.5.3.

Este important să se atragă atenția asupra faptului că datele menționate despre emisii nu reflectă diferențele considerabile existente la nivelul ierarhiei sociale ale statelor și că în realitate emisiile de CO2 provenite din procesul de producție sunt atribuite țărilor în care sunt fabricate produsele, iar nu țărilor în care sunt utilizate. Dacă s-ar proceda invers, China, de exemplu, ar avea un bilanț al gazelor cu efect de seră considerabil mai bun, iar Germania, mai rău (6).

| 4.6. | CESE consideră că stabilirea de obiective de reducere a emisiilor la nivel național (INDC) reprezintă o parte centrală a procesului COP 21. Întârzierile grave înregistrate în prezentarea INDC către Secretariatul CCONUSC (7) constituie un semn negativ. |
| --- | --- |

4.6.

CESE consideră că stabilirea de obiective de reducere a emisiilor la nivel național (INDC) reprezintă o parte centrală a procesului COP 21. Întârzierile grave înregistrate în prezentarea INDC către Secretariatul CCONUSC (7) constituie un semn negativ.

| 4.7. | CESE este conștient de faptul că nu se știe încă dacă susținătorii unui acord strict în cadrul COP 21 vor reuși să asigure o astfel de „solidaritate pentru viitoarele generații” între 196 de părți cu circumstanțe foarte diferite, orientări politice și medii culturale uneori extrem de diverse (8). |
| --- | --- |

4.7.

CESE este conștient de faptul că nu se știe încă dacă susținătorii unui acord strict în cadrul COP 21 vor reuși să asigure o astfel de „solidaritate pentru viitoarele generații” între 196 de părți cu circumstanțe foarte diferite, orientări politice și medii culturale uneori extrem de diverse (8).

| 4.8. | Negocierile UE privind pachetul privind clima și energia pentru 2030, care reprezintă un cvasi-„COP” la nivelul UE, au arătat că și la nivelul UE este aproape imposibil să se pună în practică obiectivele urmărite la COP 21, și anume crearea unor responsabilități clare la nivel național. Prin urmare, CESE regretă că în cadrul pachetului privind clima și energia după 2030 nu mai sunt prevăzute obiective naționale obligatorii pentru dezvoltarea surselor regenerabile de energie, ceea ce poate îngreuna atingerea obiectivului comun al Europei și „alocarea” responsabilității (9). Stabilirea unor obiective de reducere a emisiilor la nivel național (INDC) pentru statele membre ar fi un pas în direcția bună a negocierilor COP. |
| --- | --- |

4.8.

Negocierile UE privind pachetul privind clima și energia pentru 2030, care reprezintă un cvasi-„COP” la nivelul UE, au arătat că și la nivelul UE este aproape imposibil să se pună în practică obiectivele urmărite la COP 21, și anume crearea unor responsabilități clare la nivel național. Prin urmare, CESE regretă că în cadrul pachetului privind clima și energia după 2030 nu mai sunt prevăzute obiective naționale obligatorii pentru dezvoltarea surselor regenerabile de energie, ceea ce poate îngreuna atingerea obiectivului comun al Europei și „alocarea” responsabilității (9). Stabilirea unor obiective de reducere a emisiilor la nivel național (INDC) pentru statele membre ar fi un pas în direcția bună a negocierilor COP.

Adaptarea la schimbările climatice, reglementarea financiară și transferul de tehnologie

| 4.9. | „Responsabilitate diferențiată” înseamnă că este nevoie de solidaritate tocmai cu acele țări care sunt mai puțin dezvoltate și care au performanțe financiare slabe în construirea unei economii verzi favorabile climei și, în special, în ajutorarea lor să facă față daunelor provocate de schimbările climatice care adesea le afectează cel mai mult. Trebuie avut grijă ca această transformare să nu îi sărăcească și mai mult pe cei aflați sub pragul sărăciei. Mai degrabă trebuie să fie utilizată în mod eficient, pentru a crea noi stimulente economice, în special la nivel regional, și a dezvolta noi instalații de producție de energie fără emisii de dioxid de carbon, descentralizate, care să implice populația locală. |
| --- | --- |

4.9.

„Responsabilitate diferențiată” înseamnă că este nevoie de solidaritate tocmai cu acele țări care sunt mai puțin dezvoltate și care au performanțe financiare slabe în construirea unei economii verzi favorabile climei și, în special, în ajutorarea lor să facă față daunelor provocate de schimbările climatice care adesea le afectează cel mai mult. Trebuie avut grijă ca această transformare să nu îi sărăcească și mai mult pe cei aflați sub pragul sărăciei. Mai degrabă trebuie să fie utilizată în mod eficient, pentru a crea noi stimulente economice, în special la nivel regional, și a dezvolta noi instalații de producție de energie fără emisii de dioxid de carbon, descentralizate, care să implice populația locală.

| 4.10. | Prin urmare, aspectele financiare și transferul de tehnologie joacă un rol important. Țările mai puțin dezvoltate au mai fost dezamăgite o dată, când „fondurile de ajutor pentru dezvoltare” (0,7 % din PIB) nu au fost puse la dispoziție la nivelul promis; această situație nu mai trebuie să se repete. |
| --- | --- |

4.10.

Prin urmare, aspectele financiare și transferul de tehnologie joacă un rol important. Țările mai puțin dezvoltate au mai fost dezamăgite o dată, când „fondurile de ajutor pentru dezvoltare” (0,7 % din PIB) nu au fost puse la dispoziție la nivelul promis; această situație nu mai trebuie să se repete.

Obligativitatea juridică și monitorizarea acordului

| 4.11. | CESE este de acord cu declarația UE că numai obligativitatea juridică a acordului poate reprezenta fundamentul pentru crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel global și pentru punerea în aplicare a deciziilor necesare. |
| --- | --- |

4.11.

CESE este de acord cu declarația UE că numai obligativitatea juridică a acordului poate reprezenta fundamentul pentru crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel global și pentru punerea în aplicare a deciziilor necesare.

| 4.12. | Printre avantajele unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic se numără:






  — | faptul că ar transmite un semnal politic clar din partea tuturor guvernelor către întreprinderi și investitori și, de asemenea, către publicul larg, că obiectivul unei economii cu emisii reduse de carbon este împărtășit de către întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- | --- |

4.12.

Printre avantajele unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic se numără:

—

faptul că ar transmite un semnal politic clar din partea tuturor guvernelor către întreprinderi și investitori și, de asemenea, către publicul larg, că obiectivul unei economii cu emisii reduse de carbon este împărtășit de către întreaga comunitate internațională;

| — | faptul că ar oferi un cadru previzibil și pe termen lung care să încurajeze investițiile în tehnologiile de reducere a emisiilor de carbon și de adaptare într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

—

faptul că ar oferi un cadru previzibil și pe termen lung care să încurajeze investițiile în tehnologiile de reducere a emisiilor de carbon și de adaptare într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor;

| — | faptul că transparența și responsabilitatea ar fi menționate în mod clar; și |
| --- | --- |

—

faptul că transparența și responsabilitatea ar fi menționate în mod clar; și

| — | faptul că ar fi disponibile investiții pentru măsurile care se impun – sau, cu alte cuvinte, s-ar crea o legătură directă către economia reală. |
| --- | --- |

—

faptul că ar fi disponibile investiții pentru măsurile care se impun – sau, cu alte cuvinte, s-ar crea o legătură directă către economia reală.

| 4.13. | Societatea civilă se așteaptă ca noul acord privind schimbările climatice să țină seama de solicitările sale privind necesitatea unei tranziții echitabile, luând în considerare drepturile omului și consecințele sociale, inclusiv problema pierderilor și daunelor și aspectele legate de adaptarea la schimbările climatice, în special în țările cele mai sărace. |
| --- | --- |

4.13.

Societatea civilă se așteaptă ca noul acord privind schimbările climatice să țină seama de solicitările sale privind necesitatea unei tranziții echitabile, luând în considerare drepturile omului și consecințele sociale, inclusiv problema pierderilor și daunelor și aspectele legate de adaptarea la schimbările climatice, în special în țările cele mai sărace.

| 4.14. | Punerea în aplicare a deciziilor trebuie să fie transparentă și verificabilă, iar statele care nu le respectă ar trebui să nu mai poată beneficia de avantajele pe care le oferă acordul. |
| --- | --- |

4.14.

Punerea în aplicare a deciziilor trebuie să fie transparentă și verificabilă, iar statele care nu le respectă ar trebui să nu mai poată beneficia de avantajele pe care le oferă acordul.

| 4.15. | CESE atrage atenția asupra faptului că propunerea Comisiei de a se adopta o abordare mai dinamică prin revizuiri regulate ar putea permite angajamente mai riguroase în materie de atenuare, ținând cont de circumstanțele naționale diferite și de evoluția diferită a responsabilităților de la o țară la alta. |
| --- | --- |

4.15.

CESE atrage atenția asupra faptului că propunerea Comisiei de a se adopta o abordare mai dinamică prin revizuiri regulate ar putea permite angajamente mai riguroase în materie de atenuare, ținând cont de circumstanțele naționale diferite și de evoluția diferită a responsabilităților de la o țară la alta.

Așteptările în privința rolului UE în lupta de la nivel mondial împotriva schimbărilor climatice

| 4.16. | În ultimii ani, Uniunea Europeană a câștigat o bună reputație pentru abordarea schimbărilor climatice de la nivel mondial. CESE consideră că este important ca, nu numai la negocierile din cadrul COP, cât și prin intermediul unei politici active în afara acestor negocieri, să se consolideze încrederea în faptul că stabilirea unor obiective ambițioase în materie de politică de protecție a climei nu vizează, de exemplu, obținerea unor avantaje economice în defavoarea altor națiuni sau grupuri de interes economic. |
| --- | --- |

4.16.

În ultimii ani, Uniunea Europeană a câștigat o bună reputație pentru abordarea schimbărilor climatice de la nivel mondial. CESE consideră că este important ca, nu numai la negocierile din cadrul COP, cât și prin intermediul unei politici active în afara acestor negocieri, să se consolideze încrederea în faptul că stabilirea unor obiective ambițioase în materie de politică de protecție a climei nu vizează, de exemplu, obținerea unor avantaje economice în defavoarea altor națiuni sau grupuri de interes economic.

| 4.17. | UE ar trebui să continue să conducă prin puterea exemplului în mod credibil la nivel mondial. Fără „coordonatori” și „motoare” în politică și economie nu există astfel de procese de negociere și schimbare. Este important de subliniat faptul că UE poate juca acest rol de lider în mod credibil numai dacă se demonstrează că politica privind schimbările climatice și dezvoltarea economică pozitivă merg mână în mână. |
| --- | --- |

4.17.

UE ar trebui să continue să conducă prin puterea exemplului în mod credibil la nivel mondial. Fără „coordonatori” și „motoare” în politică și economie nu există astfel de procese de negociere și schimbare. Este important de subliniat faptul că UE poate juca acest rol de lider în mod credibil numai dacă se demonstrează că politica privind schimbările climatice și dezvoltarea economică pozitivă merg mână în mână.

| 4.18. | Comitetul salută faptul că multe măsuri care au fost introduse pentru prima dată în UE și care nu au fost lipsite de controversă la momentul introducerii au fost deja adoptate de alte țări. Printre exemple se numără subvențiile pentru surse regenerabile de energie, precum și sistemul de comercializare a cotelor de emisii, utilizat în prezent chiar și în China. |
| --- | --- |

4.18.

Comitetul salută faptul că multe măsuri care au fost introduse pentru prima dată în UE și care nu au fost lipsite de controversă la momentul introducerii au fost deja adoptate de alte țări. Printre exemple se numără subvențiile pentru surse regenerabile de energie, precum și sistemul de comercializare a cotelor de emisii, utilizat în prezent chiar și în China.

| 4.19. | CESE salută faptul că Înaltul Reprezentant al UE, doamna Federica MOGHERINI, se concentrează în mare parte pe protecția climei în politica externă, sub forma unui plan de acțiune în domeniul „diplomației climatice” (10). Un alt semnal pozitiv și adecvat îl reprezintă declarația președintelui Comisiei, domnul JUNCKER, care dorește ca UE să devină lider mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, nu doar în interesul protecției climei, dar și datorită faptului că astfel s-ar crea locuri de muncă și ar crește securitatea energetică. |
| --- | --- |

4.19.

CESE salută faptul că Înaltul Reprezentant al UE, doamna Federica MOGHERINI, se concentrează în mare parte pe protecția climei în politica externă, sub forma unui plan de acțiune în domeniul „diplomației climatice” (10). Un alt semnal pozitiv și adecvat îl reprezintă declarația președintelui Comisiei, domnul JUNCKER, care dorește ca UE să devină lider mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, nu doar în interesul protecției climei, dar și datorită faptului că astfel s-ar crea locuri de muncă și ar crește securitatea energetică.

| 4.20. | Prim urmare, UE are ce arăta la nivel mondial, demonstrând deja că creșterea economică poate fi decuplată de creșterea emisiilor. Niciun spațiu economic din lume nu emite, de exemplu, mai puține gaze cu efect de seră per unitate PIB, iar multe întreprinderi europene sunt fruntașe pe planul eficienței energetice și al eficienței utilizării resurselor. Acest lucru are legătură, în mod fundamental, cu realizările tehnologice și, implicit, cu capacitatea de inovare a întreprinderilor europene, dezvoltată ca răspuns la legislația relativ strictă a UE în materie de mediu. |
| --- | --- |

4.20.

Prim urmare, UE are ce arăta la nivel mondial, demonstrând deja că creșterea economică poate fi decuplată de creșterea emisiilor. Niciun spațiu economic din lume nu emite, de exemplu, mai puține gaze cu efect de seră per unitate PIB, iar multe întreprinderi europene sunt fruntașe pe planul eficienței energetice și al eficienței utilizării resurselor. Acest lucru are legătură, în mod fundamental, cu realizările tehnologice și, implicit, cu capacitatea de inovare a întreprinderilor europene, dezvoltată ca răspuns la legislația relativ strictă a UE în materie de mediu.

| 4.21. | Cu toate acestea, Europa încă are multe de făcut; obiectivul de reducere a emisiilor de CO2 cu 80-95 % până în 2050 nu va fi atins exclusiv prin inovare tehnologică. Acest lucru este evident, de exemplu, în sectorul transporturilor, unde inovarea în domeniul tehnologiilor de eșapament a fost, cel puțin în parte, compensată de creșterea numărului de autovehicule și drumuri. Prin urmare, vor fi necesare schimbări structurale, adică va fi necesară o coerență mult mai puternică decât în trecut între politica în domeniul climei și alte politici. |
| --- | --- |

4.21.

Cu toate acestea, Europa încă are multe de făcut; obiectivul de reducere a emisiilor de CO2 cu 80-95 % până în 2050 nu va fi atins exclusiv prin inovare tehnologică. Acest lucru este evident, de exemplu, în sectorul transporturilor, unde inovarea în domeniul tehnologiilor de eșapament a fost, cel puțin în parte, compensată de creșterea numărului de autovehicule și drumuri. Prin urmare, vor fi necesare schimbări structurale, adică va fi necesară o coerență mult mai puternică decât în trecut între politica în domeniul climei și alte politici.

5.   Evoluția negocierilor din cadrul COP din ultimii ani și realitatea dincolo de negocieri

| 5.1. | CESE urmărește negocierile privind clima de mulți ani. CESE afirmă că este foarte important să se ajungă la o concluzie pozitivă în Paris, dar dorește să sublinieze totodată că deciziile în sine nu mai sunt suficiente și că, pentru a salva clima, este nevoie să se pună în aplicare măsuri practice. |
| --- | --- |

5.1.

CESE urmărește negocierile privind clima de mulți ani. CESE afirmă că este foarte important să se ajungă la o concluzie pozitivă în Paris, dar dorește să sublinieze totodată că deciziile în sine nu mai sunt suficiente și că, pentru a salva clima, este nevoie să se pună în aplicare măsuri practice.

| 5.2. | Comunității internaționale reunite la Paris i-ar fi mai ușor să ajungă la un consens, dacă, de exemplu, ar fi sau ar urma să fie puse în aplicare deciziile comune de la Conferința Rio + 20, precum cea privind eliminarea treptată a subvențiilor „dăunătoare și ineficiente pentru combustibilii fosili, care încurajează consumul risipitor și subminează dezvoltarea durabilă” (11). Încă de pe atunci s-a recunoscut deja faptul că ar trebui utilizate instrumentele de piață (precum impozitele, sistemele de comercializare a cotelor de emisii de dioxid de carbon etc.), sugestie pe care CESE o consideră adecvată (12). Un nou document de lucru al Fondului Monetar Internațional (13) estimează valoarea subvențiilor directe și indirecte destinate combustibililor fosili, la nivel mondial, la 5  300 de miliarde USD (!) anual, ceea ce înseamnă peste 15 miliarde USD pe zi. Chiar și viitorul Fond verde pentru climă în valoare de 100 de miliarde USD/an nu va putea compensa impactul negativ generat de aceste subvenții. |
| --- | --- |

5.2.

Comunității internaționale reunite la Paris i-ar fi mai ușor să ajungă la un consens, dacă, de exemplu, ar fi sau ar urma să fie puse în aplicare deciziile comune de la Conferința Rio + 20, precum cea privind eliminarea treptată a subvențiilor „dăunătoare și ineficiente pentru combustibilii fosili, care încurajează consumul risipitor și subminează dezvoltarea durabilă” (11). Încă de pe atunci s-a recunoscut deja faptul că ar trebui utilizate instrumentele de piață (precum impozitele, sistemele de comercializare a cotelor de emisii de dioxid de carbon etc.), sugestie pe care CESE o consideră adecvată (12). Un nou document de lucru al Fondului Monetar Internațional (13) estimează valoarea subvențiilor directe și indirecte destinate combustibililor fosili, la nivel mondial, la 5  300 de miliarde USD (!) anual, ceea ce înseamnă peste 15 miliarde USD pe zi. Chiar și viitorul Fond verde pentru climă în valoare de 100 de miliarde USD/an nu va putea compensa impactul negativ generat de aceste subvenții.

| 5.3. | Totuși, prăpastia dintre angajamentele politice și punerea în aplicare este uriașă și a subminat încrederea societății civile în acordurile politice de la nivel mondial. Conferința de la Paris nu trebuie să adâncească aceste dezamăgiri, ci să aducă o schimbare fundamentală. |
| --- | --- |

5.3.

Totuși, prăpastia dintre angajamentele politice și punerea în aplicare este uriașă și a subminat încrederea societății civile în acordurile politice de la nivel mondial. Conferința de la Paris nu trebuie să adâncească aceste dezamăgiri, ci să aducă o schimbare fundamentală.

| 5.4. | Pentru Europa, este însă la fel de important să se monitorizeze evoluțiile ce se petrec în lumea reală a dezvoltării economice, în afara negocierilor din cadrul COP. De exemplu:






  — | În cadrul COP 20 de la Lima, California și China au semnat un acord care prevedea o strânsă cooperare între aceste puternice blocuri economice în domenii precum electromobilitatea, energia din surse regenerabile și măsurile de eficiență energetică. Nu există un acord similar de cooperare strategică cu Europa. |
| --- | --- | --- |

5.4.

Pentru Europa, este însă la fel de important să se monitorizeze evoluțiile ce se petrec în lumea reală a dezvoltării economice, în afara negocierilor din cadrul COP. De exemplu:

—

În cadrul COP 20 de la Lima, California și China au semnat un acord care prevedea o strânsă cooperare între aceste puternice blocuri economice în domenii precum electromobilitatea, energia din surse regenerabile și măsurile de eficiență energetică. Nu există un acord similar de cooperare strategică cu Europa.

| — | China și SUA sunt de mai mulți ani țările care fac cele mai multe investiții în domeniul energiei din surse regenerabile. În 2013, investițiile în energia din surse regenerabile s-au ridicat la 54,2 de miliarde USD în China, 33,9 miliarde USD în SUA și 28,6 USD în Japonia. Pe locurile 4 și 5 urmează Regatul Unit (12,1 miliarde USD) și Germania (9,9 miliarde USD). În special în Germania și Italia, investițiile în acest domeniu au scăzut vertiginos (14). |
| --- | --- |

—

China și SUA sunt de mai mulți ani țările care fac cele mai multe investiții în domeniul energiei din surse regenerabile. În 2013, investițiile în energia din surse regenerabile s-au ridicat la 54,2 de miliarde USD în China, 33,9 miliarde USD în SUA și 28,6 USD în Japonia. Pe locurile 4 și 5 urmează Regatul Unit (12,1 miliarde USD) și Germania (9,9 miliarde USD). În special în Germania și Italia, investițiile în acest domeniu au scăzut vertiginos (14).

Competitivitatea globală, relocarea emisiilor de dioxid de carbon și/sau relocarea emisiilor scăzute de dioxid de carbon

| 5.5. | Deciziile necesare pentru realizarea obiectivelor Convenției-cadru privind schimbările climatice nu duc „astăzi” numai la situații „în care toată lumea câștigă”. Prin urmare, este justificat să se evidențieze dificultățile întâlnite în încercarea de echilibrare, pe cât posibil, a intereselor (economice) naționale sau sectoriale pe termen scurt cu deciziile COP. |
| --- | --- |

5.5.

Deciziile necesare pentru realizarea obiectivelor Convenției-cadru privind schimbările climatice nu duc „astăzi” numai la situații „în care toată lumea câștigă”. Prin urmare, este justificat să se evidențieze dificultățile întâlnite în încercarea de echilibrare, pe cât posibil, a intereselor (economice) naționale sau sectoriale pe termen scurt cu deciziile COP.

| 5.6. | Acest lucru nu va fi întotdeauna posibil, deoarece este evident că vor exista sectoare economice care nu vor juca niciun rol sau vor juca un rol mai mic în cadrul noului sistem al unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care, prin urmare, se vor număra printre cei ce vor pierde în urma modificărilor structurale necesare. Nimeni nu are nimic de câștigat dacă încercăm să ascundem acest fapt. Aceste sectoare economice și regiunile și persoanele vizate au dreptul de a cunoaște modul în care doresc factorii de decizie să se realizeze aceste schimbări, astfel încât perturbările cauzate să fie reduse la minimum și să fie acceptabile din punct de vedere social. Totuși, aceste dificultăți nu trebuie să fie folosite drept pretext pentru lipsa de acțiune din prezent. Este mai puțin costisitor să acționăm în prezent pentru a asigura tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon decât să reparăm daunele mai târziu (15). |
| --- | --- |

5.6.

Acest lucru nu va fi întotdeauna posibil, deoarece este evident că vor exista sectoare economice care nu vor juca niciun rol sau vor juca un rol mai mic în cadrul noului sistem al unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care, prin urmare, se vor număra printre cei ce vor pierde în urma modificărilor structurale necesare. Nimeni nu are nimic de câștigat dacă încercăm să ascundem acest fapt. Aceste sectoare economice și regiunile și persoanele vizate au dreptul de a cunoaște modul în care doresc factorii de decizie să se realizeze aceste schimbări, astfel încât perturbările cauzate să fie reduse la minimum și să fie acceptabile din punct de vedere social. Totuși, aceste dificultăți nu trebuie să fie folosite drept pretext pentru lipsa de acțiune din prezent. Este mai puțin costisitor să acționăm în prezent pentru a asigura tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon decât să reparăm daunele mai târziu (15).

| 5.7. | Problema deschiderii de noi piețe, de exemplu în domeniul tehnologiilor cu energie din sursă regenerabilă sau al tehnologiilor de eficiență energetică este de o însemnătate capitală pentru competitivitatea viitoare a Europei. Desigur, este necesar să se dea ascultare acelor glasuri din Europa care, de exemplu, avertizează împotriva relocării emisiilor de dioxid de carbon și care insistă ca Europa să nu avanseze prea rapid singură. |
| --- | --- |

5.7.

Problema deschiderii de noi piețe, de exemplu în domeniul tehnologiilor cu energie din sursă regenerabilă sau al tehnologiilor de eficiență energetică este de o însemnătate capitală pentru competitivitatea viitoare a Europei. Desigur, este necesar să se dea ascultare acelor glasuri din Europa care, de exemplu, avertizează împotriva relocării emisiilor de dioxid de carbon și care insistă ca Europa să nu avanseze prea rapid singură.

| 5.8. | Însă Europa nu mai acționează singură, ci, din contră, există o concurență mondială. De aceea, în prezent este necesar să se abordeze și chestiunea „relocării emisiilor scăzute de dioxid de carbon”, adică a riscului ca Europa să-și piardă poziția de lider economic și tehnologic, ca, de exemplu, în domeniul energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

5.8.

Însă Europa nu mai acționează singură, ci, din contră, există o concurență mondială. De aceea, în prezent este necesar să se abordeze și chestiunea „relocării emisiilor scăzute de dioxid de carbon”, adică a riscului ca Europa să-și piardă poziția de lider economic și tehnologic, ca, de exemplu, în domeniul energiei din surse regenerabile.

| 5.9. | Acest lucru se poate întâmpla foarte rapid. În domeniul energiei regenerabile, Europa a rămas în urmă în ceea ce privește tehnologia acumulatorilor; China și California sunt lideri în domeniul electromobilității, iar cele mai ieftine panouri solare din lume sunt fabricate în China; acest lucru nu poate fi atribuit întru totul dumpingului salarial. Este nevoie urgentă de investiții publice și private mult mai substanțiale în sectorul cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

5.9.

Acest lucru se poate întâmpla foarte rapid. În domeniul energiei regenerabile, Europa a rămas în urmă în ceea ce privește tehnologia acumulatorilor; China și California sunt lideri în domeniul electromobilității, iar cele mai ieftine panouri solare din lume sunt fabricate în China; acest lucru nu poate fi atribuit întru totul dumpingului salarial. Este nevoie urgentă de investiții publice și private mult mai substanțiale în sectorul cercetării și dezvoltării.

| 5.10. | Lipsa unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial constituie o provocare remarcabilă pentru întreprinderile europene care concurează la nivel global. Anumite sectoare precum siderurgia, industria hârtiei și industria chimică, caracterizate printr-o puternică interdependență la nivel mondial, rămân importante din punct de vedere economic. În UE, între 1990 și 2012, impactul industriei asupra climei a scăzut cu 31 % datorită dezvoltării tehnologice (16). |
| --- | --- |

5.10.

Lipsa unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial constituie o provocare remarcabilă pentru întreprinderile europene care concurează la nivel global. Anumite sectoare precum siderurgia, industria hârtiei și industria chimică, caracterizate printr-o puternică interdependență la nivel mondial, rămân importante din punct de vedere economic. În UE, între 1990 și 2012, impactul industriei asupra climei a scăzut cu 31 % datorită dezvoltării tehnologice (16).

| 5.11. | Este puțin probabil ca rolul acestor sectoare industriale să fie înlocuit până în 2050 de noi ramuri industriale „verzi”. Nu ar fi nici în folosul economiei europene, nici în cel al climei planetei dacă aceste industrii ar fi obligate să își relocalizeze activitățile în țări de dinafara UE, fără ca acest proces să antreneze reculul emisiilor la nivel mondial. |
| --- | --- |

5.11.

Este puțin probabil ca rolul acestor sectoare industriale să fie înlocuit până în 2050 de noi ramuri industriale „verzi”. Nu ar fi nici în folosul economiei europene, nici în cel al climei planetei dacă aceste industrii ar fi obligate să își relocalizeze activitățile în țări de dinafara UE, fără ca acest proces să antreneze reculul emisiilor la nivel mondial.

| 5.12. | Amploarea acestei relocări a emisiilor de dioxid de carbon face subiectul multor discuții. Aceasta poate să fie directă și să ia forma unui transfer de fabrici și unități de producție în țări terțe ca reacție imediată la adoptarea unor măsuri noi, dar și indirectă, sub forma unei creșteri a investițiilor în țările terțe, în același timp producția fiind menținută deocamdată în UE. Având în vedere numărul mare de factori de producție, acest al doilea fenomen este în prezent mai curent în rândul întreprinderilor la nivel mondial. Întrucât producția în aceste „industrii învechite” este în creștere în întreaga lume, și pentru aceste ramuri industriale din UE trebuie create stimulente echilibrate pentru promovarea tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2, fără a li se afecta competitivitatea relativă. |
| --- | --- |

5.12.

Amploarea acestei relocări a emisiilor de dioxid de carbon face subiectul multor discuții. Aceasta poate să fie directă și să ia forma unui transfer de fabrici și unități de producție în țări terțe ca reacție imediată la adoptarea unor măsuri noi, dar și indirectă, sub forma unei creșteri a investițiilor în țările terțe, în același timp producția fiind menținută deocamdată în UE. Având în vedere numărul mare de factori de producție, acest al doilea fenomen este în prezent mai curent în rândul întreprinderilor la nivel mondial. Întrucât producția în aceste „industrii învechite” este în creștere în întreaga lume, și pentru aceste ramuri industriale din UE trebuie create stimulente echilibrate pentru promovarea tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2, fără a li se afecta competitivitatea relativă.

| 5.13. | Industria și comerțul din UE trebuie să colaboreze pentru a contribui la reducerea impactului pe care îl au asupra climei întreprinderile lor, în conformitate cu obiectivul de reducere a emisiilor cu 80-95 % până în 2050. Foaia de parcurs pentru atingerea acestui obiectiv ar putea, totuși, să difere în funcție de sectoarele și societățile în cauză. Dezvoltând, fabricând și exportând produse, industria și comerțul din UE pot să sprijine eforturile altor țări în materie de reducere a emisiilor. În cazul în care impactul asupra climei este mai scăzut în Europa decât în alte regiuni, s-ar putea eventual autoriza, pe termen scurt, un nivel mai ridicat al emisiilor totale, fără a compromite însă obiectivul european de reducere stabilit pentru 2050. Prin urmare, ar trebui să se evalueze dacă ar putea fi utile foi de parcurs UE pentru fiecare sector industrial în parte. |
| --- | --- |

5.13.

Industria și comerțul din UE trebuie să colaboreze pentru a contribui la reducerea impactului pe care îl au asupra climei întreprinderile lor, în conformitate cu obiectivul de reducere a emisiilor cu 80-95 % până în 2050. Foaia de parcurs pentru atingerea acestui obiectiv ar putea, totuși, să difere în funcție de sectoarele și societățile în cauză. Dezvoltând, fabricând și exportând produse, industria și comerțul din UE pot să sprijine eforturile altor țări în materie de reducere a emisiilor. În cazul în care impactul asupra climei este mai scăzut în Europa decât în alte regiuni, s-ar putea eventual autoriza, pe termen scurt, un nivel mai ridicat al emisiilor totale, fără a compromite însă obiectivul european de reducere stabilit pentru 2050. Prin urmare, ar trebui să se evalueze dacă ar putea fi utile foi de parcurs UE pentru fiecare sector industrial în parte.

| 5.14. | Problemele menționate mai sus legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon sau de relocarea emisiilor scăzute de dioxid de carbon nu fac parte din cadrul negocierilor COP 21. Din acest motiv, UE trebuie, de exemplu, să promoveze la toate nivelurile crearea unor mecanisme de piață care să țină seama, de exemplu, de emisiile bazate pe produse în aspectele legate de comerțul internațional. Trebuie făcute progrese în continuare în ceea ce privește „relocarea emisiilor de dioxid de carbon”, precum ajustarea prețului carbonului la frontieră, sistem care urmărește reducerea emisiilor de CO2, în condițiile asigurării unor condiții echitabile de concurență. În contextul acestui sistem, prețurile bunurilor importate vor fi mărite la graniță, pe baza calculării masei emisiilor generate pentru producția lor. Modelele utilizate într-un studiu recent arată că ajustarea prețului carbonului la frontieră poate reduce considerabil relocarea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele relevante (17). |
| --- | --- |

5.14.

Problemele menționate mai sus legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon sau de relocarea emisiilor scăzute de dioxid de carbon nu fac parte din cadrul negocierilor COP 21. Din acest motiv, UE trebuie, de exemplu, să promoveze la toate nivelurile crearea unor mecanisme de piață care să țină seama, de exemplu, de emisiile bazate pe produse în aspectele legate de comerțul internațional. Trebuie făcute progrese în continuare în ceea ce privește „relocarea emisiilor de dioxid de carbon”, precum ajustarea prețului carbonului la frontieră, sistem care urmărește reducerea emisiilor de CO2, în condițiile asigurării unor condiții echitabile de concurență. În contextul acestui sistem, prețurile bunurilor importate vor fi mărite la graniță, pe baza calculării masei emisiilor generate pentru producția lor. Modelele utilizate într-un studiu recent arată că ajustarea prețului carbonului la frontieră poate reduce considerabil relocarea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele relevante (17).

| 5.15. | Cu toate acestea, modalitățile de ajustare a prețului carbonului la frontieră analizate în prezent nu sunt privite favorabil de unii dintre cei mai mari parteneri comerciali ai Europei. Această chestiune trebuie negociată cu OMC. Tratatul permite luarea în considerare a acestor subiecte „necomerciale”. Nu ar trebui subestimată dificultatea unei astfel de întreprinderi în absența unui acord global asupra tarifelor pentru carbon. Aceste temeri ar putea fi calmate printr-o mai bună concepere a sistemului. Concluzia este că ajustarea prețului carbonului la frontieră nu constituie un instrument antidumping, ci o contribuție la o politică mondială și durabilă în domeniul schimbărilor climatice, cu condiția să fie bine concepută (18). |
| --- | --- |

5.15.

Cu toate acestea, modalitățile de ajustare a prețului carbonului la frontieră analizate în prezent nu sunt privite favorabil de unii dintre cei mai mari parteneri comerciali ai Europei. Această chestiune trebuie negociată cu OMC. Tratatul permite luarea în considerare a acestor subiecte „necomerciale”. Nu ar trebui subestimată dificultatea unei astfel de întreprinderi în absența unui acord global asupra tarifelor pentru carbon. Aceste temeri ar putea fi calmate printr-o mai bună concepere a sistemului. Concluzia este că ajustarea prețului carbonului la frontieră nu constituie un instrument antidumping, ci o contribuție la o politică mondială și durabilă în domeniul schimbărilor climatice, cu condiția să fie bine concepută (18).

| 5.16. | În termeni concreți, aceasta înseamnă, de exemplu, că trebui să se creeze mecanisme echivalente în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA). |
| --- | --- |

5.16.

În termeni concreți, aceasta înseamnă, de exemplu, că trebui să se creeze mecanisme echivalente în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA).

Ce implicații ar avea eșecul (parțial al) negocierilor?

| 5.17. | Cu aceste observații, CESE ar dori să sublinieze că eșecul total sau parțial al negocierilor COP 21, deși ar fi regretabil, ar fi un regres major, dar în niciun caz nu ar însemna sfârșitul activităților de protejare a climei. Nu ar exista claritatea și previzibilitatea pe care le-ar aduce un acord cu caracter obligatoriu și care ar fi foarte de dorit pentru economie și pentru societate în general și ar da un nou impuls. În realitate, lupta pentru viitoarele piețe ale tehnologiilor verzi a început cu mult timp în urmă, iar Europa trebuie să se implice în această luptă, cu sau fără rezultate în cadrul COP 21. |
| --- | --- |

5.17.

Cu aceste observații, CESE ar dori să sublinieze că eșecul total sau parțial al negocierilor COP 21, deși ar fi regretabil, ar fi un regres major, dar în niciun caz nu ar însemna sfârșitul activităților de protejare a climei. Nu ar exista claritatea și previzibilitatea pe care le-ar aduce un acord cu caracter obligatoriu și care ar fi foarte de dorit pentru economie și pentru societate în general și ar da un nou impuls. În realitate, lupta pentru viitoarele piețe ale tehnologiilor verzi a început cu mult timp în urmă, iar Europa trebuie să se implice în această luptă, cu sau fără rezultate în cadrul COP 21.

| 5.18. | După cum se știe, lupta împotriva schimbărilor climatice nu este singurul argument în favoarea unei tranziții către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Penuria de combustibili fosili, problema securității energetice, precum și faptul că, în numeroase regiuni, tehnologiile de energie regenerabilă produc deja energie mai ieftină decât combustibilii convenționali sunt toate un semn că nu putem merge înapoi. |
| --- | --- |

5.18.

După cum se știe, lupta împotriva schimbărilor climatice nu este singurul argument în favoarea unei tranziții către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Penuria de combustibili fosili, problema securității energetice, precum și faptul că, în numeroase regiuni, tehnologiile de energie regenerabilă produc deja energie mai ieftină decât combustibilii convenționali sunt toate un semn că nu putem merge înapoi.

6.   Rolul societății civile

| 6.1. | Deși sprijină pozițiile prezentate de Comisie în comunicarea sa privind Protocolul de la Paris, CESE consideră inexplicabil faptul că în comunicare nu se face nicio referire la vreo strategie a Comisiei de a comunica societății civile poziția sa și de a organiza punerea în aplicare a deciziilor. CESE consideră că Comisia are datoria de a se angaja într-un dialog structurat pe tema strategiei sale privind schimbările climatice cu societatea civilă și, în special, cu organele instituționale reprezentative ale acesteia. |
| --- | --- |

6.1.

Deși sprijină pozițiile prezentate de Comisie în comunicarea sa privind Protocolul de la Paris, CESE consideră inexplicabil faptul că în comunicare nu se face nicio referire la vreo strategie a Comisiei de a comunica societății civile poziția sa și de a organiza punerea în aplicare a deciziilor. CESE consideră că Comisia are datoria de a se angaja într-un dialog structurat pe tema strategiei sale privind schimbările climatice cu societatea civilă și, în special, cu organele instituționale reprezentative ale acesteia.

| 6.2. | Societății civile îi revin cel puțin trei roluri importante. În primul rând, trebuie să contribuie la monitorizarea procesului de negociere politică și să exercite presiuni sociale astfel încât să se ia deciziile obligatorii menționate mai sus, care, în plus, să corespundă așteptărilor sociale, economice și în materie de mediu. |
| --- | --- |

6.2.

Societății civile îi revin cel puțin trei roluri importante. În primul rând, trebuie să contribuie la monitorizarea procesului de negociere politică și să exercite presiuni sociale astfel încât să se ia deciziile obligatorii menționate mai sus, care, în plus, să corespundă așteptărilor sociale, economice și în materie de mediu.

| 6.2.1. | Este necesar să aibă loc negocieri – precum cele din cadrul COP 21 – numai datorită faptului că, în cadrul comunității internaționale, există diferite interpretări ale conceptelor de urgență, gravitate, finanțare, răspundere etc. Dacă ar exista un consens, nu ar mai fi nevoie de negocieri. Și la nivelul societății civile au existat (și încă mai există) poziții divergente. Cele mai recente conferințe ale părților au arătat că pentru o protecție strictă a climei nu mai luptă „doar” ecologiștii, grupurile politice de dezvoltare, organizațiile de femei sau reprezentanții populațiilor indigene – pentru a menționa doar câteva dintre părțile interesate – și că s-a format chiar o mișcare foarte largă a societății civile la nivel mondial. |
| --- | --- |

6.2.1.

Este necesar să aibă loc negocieri – precum cele din cadrul COP 21 – numai datorită faptului că, în cadrul comunității internaționale, există diferite interpretări ale conceptelor de urgență, gravitate, finanțare, răspundere etc. Dacă ar exista un consens, nu ar mai fi nevoie de negocieri. Și la nivelul societății civile au existat (și încă mai există) poziții divergente. Cele mai recente conferințe ale părților au arătat că pentru o protecție strictă a climei nu mai luptă „doar” ecologiștii, grupurile politice de dezvoltare, organizațiile de femei sau reprezentanții populațiilor indigene – pentru a menționa doar câteva dintre părțile interesate – și că s-a format chiar o mișcare foarte largă a societății civile la nivel mondial.

| 6.2.2. | În special, trebuie salutat de mai mulți ani angajamentul intensiv al mișcării sindicale (de la nivel mondial) și al mai multor sectoare economice și întreprinderi, ca, de exemplu, activitatea Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC) și a Consiliului mondial de afaceri pentru dezvoltare durabilă (World Business Council for Sustainable Development). Este recunoscut faptul că o utilizare eficientă a resurselor și o economie ecologică oferă noi oportunități de dezvoltare economică. |
| --- | --- |

6.2.2.

În special, trebuie salutat de mai mulți ani angajamentul intensiv al mișcării sindicale (de la nivel mondial) și al mai multor sectoare economice și întreprinderi, ca, de exemplu, activitatea Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC) și a Consiliului mondial de afaceri pentru dezvoltare durabilă (World Business Council for Sustainable Development). Este recunoscut faptul că o utilizare eficientă a resurselor și o economie ecologică oferă noi oportunități de dezvoltare economică.

| 6.2.3. | În acest sens, COP 20 de la Lima a fost o demonstrație magistrală a ambelor părți, angajatori și lucrători, dar și din partea întregii societății civile, arătând politicienilor responsabili că mai multe segmente foarte largi ale societății sunt dornice să se facă mai mult decât ceea ce s-a negociat până în prezent. |
| --- | --- |

6.2.3.

În acest sens, COP 20 de la Lima a fost o demonstrație magistrală a ambelor părți, angajatori și lucrători, dar și din partea întregii societății civile, arătând politicienilor responsabili că mai multe segmente foarte largi ale societății sunt dornice să se facă mai mult decât ceea ce s-a negociat până în prezent.

| 6.2.4. | Chiar și în regiuni și localități, activitățile dedicate protecției climei au căpătat o dimensiune cu totul nouă. Și la acest nivel este recunoscut nu numai că există necesitatea de a preveni prejudicierea ulterioară a anumitor regiuni și a persoanelor care trăiesc și muncesc acolo, ci și că există noi posibilități de a se crea noi lanțuri de valori, de care ar trebui să se profite. |
| --- | --- |

6.2.4.

Chiar și în regiuni și localități, activitățile dedicate protecției climei au căpătat o dimensiune cu totul nouă. Și la acest nivel este recunoscut nu numai că există necesitatea de a preveni prejudicierea ulterioară a anumitor regiuni și a persoanelor care trăiesc și muncesc acolo, ci și că există noi posibilități de a se crea noi lanțuri de valori, de care ar trebui să se profite.

| 6.3. | Cea de a doua misiune a societății civile este de a participa în mod activ la punerea în aplicare a deciziilor privind lupta împotriva schimbărilor climatice. CESE consideră că, din punct de vedere strategic, este necesară o revizuire cuprinzătoare a politicii, care să permită o astfel de cooperare și că ar trebui să se depună eforturi în vederea unei implicări mult mai puternice. |
| --- | --- |

6.3.

Cea de a doua misiune a societății civile este de a participa în mod activ la punerea în aplicare a deciziilor privind lupta împotriva schimbărilor climatice. CESE consideră că, din punct de vedere strategic, este necesară o revizuire cuprinzătoare a politicii, care să permită o astfel de cooperare și că ar trebui să se depună eforturi în vederea unei implicări mult mai puternice.

| 6.3.1. | De exemplu, în cadrul anchetei sale asupra modului în care este implicată societatea civilă în punerea în aplicare a Directivei UE privind energia din surse regenerabile, CESE s-a întâlnit cu un spectru larg de reprezentanți ai societății civile, printre care se numără multe IMM-uri, care și-au exprimat explicit dorința de a se implica în mod direct, de exemplu sub forma proiectelor energetice de tip cetățenesc, astfel încât să poată beneficia de noile oportunități economice în regiunile lor. |
| --- | --- |

6.3.1.

De exemplu, în cadrul anchetei sale asupra modului în care este implicată societatea civilă în punerea în aplicare a Directivei UE privind energia din surse regenerabile, CESE s-a întâlnit cu un spectru larg de reprezentanți ai societății civile, printre care se numără multe IMM-uri, care și-au exprimat explicit dorința de a se implica în mod direct, de exemplu sub forma proiectelor energetice de tip cetățenesc, astfel încât să poată beneficia de noile oportunități economice în regiunile lor.

| 6.3.2. | De exemplu, succesul „tranziției energetice” în Danemarca și Germania se datorează în mare parte faptului că mulți cetățeni, agricultori, autorități locale, cooperative și întreprinderi mici sunt implicate în producția de energie, obținând astfel și avantaje economice; cu toate acestea, modelele de participare care merg în această direcție sunt mai degrabă subminate în mod sistematic de către Comisie, în loc să fie îmbunătățite. |
| --- | --- |

6.3.2.

De exemplu, succesul „tranziției energetice” în Danemarca și Germania se datorează în mare parte faptului că mulți cetățeni, agricultori, autorități locale, cooperative și întreprinderi mici sunt implicate în producția de energie, obținând astfel și avantaje economice; cu toate acestea, modelele de participare care merg în această direcție sunt mai degrabă subminate în mod sistematic de către Comisie, în loc să fie îmbunătățite.

| 6.4. | În al treilea rând, pe lângă procesul de monitorizare și asistență la punerea în aplicare a deciziilor, societatea civilă poate contribui și prin diseminarea de bune practici și cunoștințe despre diferite evoluții pozitive în întreprinderi. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe sectoarele economice cu privire la care există impresia eronată că nu s-ar face nimic și că emisiile ar fi lăsate să crească pur și simplu, ca, de exemplu, în transporturi sau în industria prelucrătoare. Deciziile politice pot fi mai eficiente dacă stimulentele se bazează pe cunoștințele despre evoluțiile actuale sau viitoare din domeniul tehnologiilor și al modelelor de afaceri. Societatea civilă își poate îndeplini această misiune prin organizarea de conferințe și prin sprijinirea schimbului de informații care demonstrează sprijinul important din partea sectorului privat, mai ales în statele membre ale UE. |
| --- | --- |

6.4.

În al treilea rând, pe lângă procesul de monitorizare și asistență la punerea în aplicare a deciziilor, societatea civilă poate contribui și prin diseminarea de bune practici și cunoștințe despre diferite evoluții pozitive în întreprinderi. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe sectoarele economice cu privire la care există impresia eronată că nu s-ar face nimic și că emisiile ar fi lăsate să crească pur și simplu, ca, de exemplu, în transporturi sau în industria prelucrătoare. Deciziile politice pot fi mai eficiente dacă stimulentele se bazează pe cunoștințele despre evoluțiile actuale sau viitoare din domeniul tehnologiilor și al modelelor de afaceri. Societatea civilă își poate îndeplini această misiune prin organizarea de conferințe și prin sprijinirea schimbului de informații care demonstrează sprijinul important din partea sectorului privat, mai ales în statele membre ale UE.

| 6.5. | În cadrul COP 21, rolul strategic al societății civile nu este abordat aproape deloc. Este cu atât mai important ca factorii de decizie politică din afara procesului COP să se pună de acord cu societatea civilă și să elaboreze strategii corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.5.

În cadrul COP 21, rolul strategic al societății civile nu este abordat aproape deloc. Este cu atât mai important ca factorii de decizie politică din afara procesului COP să se pună de acord cu societatea civilă și să elaboreze strategii corespunzătoare.

| 6.6. | La acest capitol, UE are un volum enorm de restanțe. Comitetul regretă, de exemplu, că nici în pachetul UE privind energia și clima 2030, nici în propunerea privind Uniunea Europeană a energiei nu sunt prezentate idei concrete pentru implicarea societății civile. |
| --- | --- |

6.6.

La acest capitol, UE are un volum enorm de restanțe. Comitetul regretă, de exemplu, că nici în pachetul UE privind energia și clima 2030, nici în propunerea privind Uniunea Europeană a energiei nu sunt prezentate idei concrete pentru implicarea societății civile.

| 6.7. | CESE recomandă Comisiei, Consiliului și PE să se angajeze în sfârșit într-un dialog intens și structurat, astfel încât să nu se pericliteze disponibilitatea fundamentală a societății de a dezvolta noi structuri. Noua politică în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci trebuie să se întemeieze pe un sprijin la scară largă din partea tuturor părților interesate și să fie pusă în practică „de jos”. |
| --- | --- |

6.7.

CESE recomandă Comisiei, Consiliului și PE să se angajeze în sfârșit într-un dialog intens și structurat, astfel încât să nu se pericliteze disponibilitatea fundamentală a societății de a dezvolta noi structuri. Noua politică în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci trebuie să se întemeieze pe un sprijin la scară largă din partea tuturor părților interesate și să fie pusă în practică „de jos”.

Bruxelles, 2 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Cu alte cuvinte, cauzate de om.

1

(2)  Cu alte cuvinte, cauzate de om.

2

(3)  http://de.statista.com/statistik/daten/studie/311924/umfrage/treibhausgasemissionen-weltweit/

3

(4)  Încă de pe acum, părțile au obligația de a publica rapoarte regulate, care trebuie să conțină informații cu privire la emisiile de gaze cu efect de seră și la tendințele observate în acest context.

4

(5)  COM(2015) 81 final, 25 februarie 2015.

5

(6)  Universitatea Maryland, a se vedea: www.tagesschau.de/ausland/klimaindex104.html

6

(7)  INDC ar fi trebuit prezentate până la sfârșitul lunii martie 2015. Până la 17 mai 2015, numai UE, Elveția, Norvegia, Mexic, SUA, Gabon, Andorra, Liechtenstein, Rusia și Canada și-au prezentat INDC.

7

(8)  A se vedea: http://www.futurejustice.org/

8

(9)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (NAT/636), punctele 1.2 și 3.3.

9

(10)  Dezbătut în cadrul reuniunii Consiliului Afaceri Externe din 19 ianuarie 2015, 5411/15.

10

(11)  A se vedea punctul 225 din declarația finală.

11

(12)  A se vedea Avizul CESE (NAT 620) „Instrumente de piață – O economie a UE cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (NAT/620), punctele 1.3, 1.7 și 1.8 (JO C 226, 16.7.2014, p. 1).

12

(13)  Document de lucru al FMI „Cât de mari sunt subvențiile energetice globale?” (How Large Are Global Energy Subsidies?) (WP/15/105).

13

How Large Are Global Energy Subsidies?

(14)  Germania: de la 30,6 miliarde USD (2011) la 22,8 miliarde USD în 2012 și la doar 9,9 miliarde USD în 2013. Italia: de la 28,0 miliarde USD (2011, locul 4 în lume) la 14,7 miliarde USD în 2012 și la doar 3,6 miliarde EUR (2013, actualmente locul 10 în lume).

14

(15)  Trimitere la studiul World Resource Institute Better Growth Better Climate: the New Climate Economy Report.

15

Better Growth Better Climate: the New Climate Economy Report

(16)  Agenția Europeană de Mediu: Inventarul anual al gazelor cu efect de seră al Comunității Europene 1990-2012 și raportul de inventar pe 2014.

16

(17)  A se vedea Avizul CESE „Instrumente de piață – O economie a UE cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (NAT/620), punctul 3.5 (JO C 226, 16.7.2014, p. 1).

17

(18)  Ibid.

18

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/84

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice

[COM(2015) 80 final]

și

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020

[COM(2015) 82 final]

(2015/C 383/12)

| Raportor: | doamna Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Pierre-Jean COULON |

Raportor:

doamna Ulla SIRKEINEN

Coraportor:

domnul Pierre-Jean COULON

La 9 martie și la 25 martie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice

[COM(2015) 80 final] și

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020

[COM(2015) 82 final].

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iunie 2015.

În cea de-a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz în unanimitate, cu 100 de voturi.

1.   Concluzii și recomandări

CESE formulează următoarele concluzii:

| 1.1. | Politica energetică a UE a reușit în parte să ducă mai ales la creșterea utilizării energiei din surse regenerabile și la extinderea opțiunilor consumatorilor. Dar, în cele mai multe chestiuni legate de politica energetică, precumpănesc încă interesele naționale. |
| --- | --- |

1.1.

Politica energetică a UE a reușit în parte să ducă mai ales la creșterea utilizării energiei din surse regenerabile și la extinderea opțiunilor consumatorilor. Dar, în cele mai multe chestiuni legate de politica energetică, precumpănesc încă interesele naționale.

| 1.2. | Provocările s-au accentuat: riscuri în ce privește aprovizionarea cu gaz, creșterea costurilor energetice (care îi afectează pe consumatori și slăbesc competitivitatea industriei), efectele sporirii cotei de energie din surse regenerabile intermitente asupra stabilității sistemului electric. |
| --- | --- |

1.2.

Provocările s-au accentuat: riscuri în ce privește aprovizionarea cu gaz, creșterea costurilor energetice (care îi afectează pe consumatori și slăbesc competitivitatea industriei), efectele sporirii cotei de energie din surse regenerabile intermitente asupra stabilității sistemului electric.

| 1.3. | Sunt necesare investiții masive pentru a asigura aprovizionarea cu energie în Europa. Investitorii au nevoie de un cadru politic cât mai previzibil și mai fiabil cu putință. |
| --- | --- |

1.3.

Sunt necesare investiții masive pentru a asigura aprovizionarea cu energie în Europa. Investitorii au nevoie de un cadru politic cât mai previzibil și mai fiabil cu putință.

| 1.4. | Pentru a răspunde așteptărilor europenilor, chestiunea energiei trebuie abordată într-un mod mai coerent. Cooperarea dintre statele membre și o piață internă a energiei pe deplin funcțională sunt indispensabile. |
| --- | --- |

1.4.

Pentru a răspunde așteptărilor europenilor, chestiunea energiei trebuie abordată într-un mod mai coerent. Cooperarea dintre statele membre și o piață internă a energiei pe deplin funcțională sunt indispensabile.

| 1.5. | Propunerea privind o Uniune energetică europeană a fost asumată, punerea sa în aplicare fiind urgentă. Acest lucru ar putea face ca libera circulație a energiei să devină cea de-a cincea libertate a UE!
  CESE recomandă următoarele: |
| --- | --- |

1.5.

Propunerea privind o Uniune energetică europeană a fost asumată, punerea sa în aplicare fiind urgentă. Acest lucru ar putea face ca libera circulație a energiei să devină cea de-a cincea libertate a UE!

CESE recomandă următoarele:

| 1.6. | Pentru a fi încununată de succes, inițiativa are nevoie de un mesaj mai clar, de o viziune inspirată asupra beneficiilor pe care cetățenii și întreprinderile europene le vor recolta de pe urma Uniunii energetice. |
| --- | --- |

1.6.

Pentru a fi încununată de succes, inițiativa are nevoie de un mesaj mai clar, de o viziune inspirată asupra beneficiilor pe care cetățenii și întreprinderile europene le vor recolta de pe urma Uniunii energetice.

| 1.7. | Pe lângă securitatea aprovizionării și durabilitate, o prioritate deosebită ar trebui acordată măsurilor legate de costurile energiei pentru cetățeni și întreprinderi. Acolo unde creșterea prețurilor finale la electricitate este cauzată de decizii politice, este legitim ca cetățenii să spere într-o remediere a situației. |
| --- | --- |

1.7.

Pe lângă securitatea aprovizionării și durabilitate, o prioritate deosebită ar trebui acordată măsurilor legate de costurile energiei pentru cetățeni și întreprinderi. Acolo unde creșterea prețurilor finale la electricitate este cauzată de decizii politice, este legitim ca cetățenii să spere într-o remediere a situației.

| 1.8. | Energia ar trebui să devină o componentă centrală a acțiunilor de politică externă ale UE, pentru a face față concurenței tot mai acerbe pentru surse de energie și nevoii de diversificare a surselor de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.8.

Energia ar trebui să devină o componentă centrală a acțiunilor de politică externă ale UE, pentru a face față concurenței tot mai acerbe pentru surse de energie și nevoii de diversificare a surselor de aprovizionare.

| 1.9. | În momentul pregătirii propunerilor de revizuire a diverselor aspecte ale legislației privind energia, așa cum se menționează în foaia de parcurs susținută de CESE, Comisia ar trebui să evite incoerențele și creșterea costurilor și chiar să încerce – dimpotrivă – să simplifice procedurile. |
| --- | --- |

1.9.

În momentul pregătirii propunerilor de revizuire a diverselor aspecte ale legislației privind energia, așa cum se menționează în foaia de parcurs susținută de CESE, Comisia ar trebui să evite incoerențele și creșterea costurilor și chiar să încerce – dimpotrivă – să simplifice procedurile.

| 1.10. | Metodele de mobilizare a consumatorilor ar trebui elaborate în cooperare cu consumatorii înșiși, inclusiv prin utilizarea inovatoare a TIC. Sărăcia energetică ar trebui combătută în primul rând prin măsuri de politică socială. |
| --- | --- |

1.10.

Metodele de mobilizare a consumatorilor ar trebui elaborate în cooperare cu consumatorii înșiși, inclusiv prin utilizarea inovatoare a TIC. Sărăcia energetică ar trebui combătută în primul rând prin măsuri de politică socială.

| 1.11. | Pentru a fructifica potențialul considerabil de ameliorare a eficienței energetice a clădirilor, dar și în transporturi, sunt necesare, în primul rând, idei inovatoare de finanțare. |
| --- | --- |

1.11.

Pentru a fructifica potențialul considerabil de ameliorare a eficienței energetice a clădirilor, dar și în transporturi, sunt necesare, în primul rând, idei inovatoare de finanțare.

| 1.12. | Este nevoie de o reformă structurală a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), dar la fel de importantă este și adoptarea de măsuri în sectoarele care nu cad sub incidența ETS. |
| --- | --- |

1.12.

Este nevoie de o reformă structurală a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), dar la fel de importantă este și adoptarea de măsuri în sectoarele care nu cad sub incidența ETS.

| 1.13. | Până la instituirea unor condiții echitabile de concurență la nivel mondial, problema relocării emisiilor de carbon trebuie luată foarte în serios. Întreprinderile cu cele mai bune performanțe industriale trebuie compensate în întregime pentru creșterile costurilor directe și indirecte. |
| --- | --- |

1.13.

Până la instituirea unor condiții echitabile de concurență la nivel mondial, problema relocării emisiilor de carbon trebuie luată foarte în serios. Întreprinderile cu cele mai bune performanțe industriale trebuie compensate în întregime pentru creșterile costurilor directe și indirecte.

| 1.14. | Trebuie sprijinită dezvoltarea energiei din surse regenerabile, inclusiv a bioenergiei, dar acest lucru nu ar trebui să ducă la creșterea costurilor de utilizare. |
| --- | --- |

1.14.

Trebuie sprijinită dezvoltarea energiei din surse regenerabile, inclusiv a bioenergiei, dar acest lucru nu ar trebui să ducă la creșterea costurilor de utilizare.

| 1.15. | Soluționarea viitoarelor provocări energetice necesită o consolidare a finanțării cercetării și inovării. Considerarea energiei drept un factor de producție cât mai eficient și mai sustenabil posibil oferă posibilități extinse pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în UE. |
| --- | --- |

1.15.

Soluționarea viitoarelor provocări energetice necesită o consolidare a finanțării cercetării și inovării. Considerarea energiei drept un factor de producție cât mai eficient și mai sustenabil posibil oferă posibilități extinse pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în UE.

| 1.16. | O nouă guvernanță a politicii energetice trebuie să asigure coerența între diversele aspecte ale energiei, precum și îndeplinirea obiectivelor la nivelul UE. Dialogul european privind energia (DEE), pentru care pledează CESE, ar trebui lansat fără întârziere. |
| --- | --- |

1.16.

O nouă guvernanță a politicii energetice trebuie să asigure coerența între diversele aspecte ale energiei, precum și îndeplinirea obiectivelor la nivelul UE. Dialogul european privind energia (DEE), pentru care pledează CESE, ar trebui lansat fără întârziere.

| 1.17. | Trebuie puse urgent în aplicare măsuri de creștere a capacității de interconectare a rețelelor electrice, inclusiv proceduri mai rapide de aprobare. Ar trebui văzut dacă același obiectiv pentru toți este o soluție cu adevărat viabilă. |
| --- | --- |

1.17.

Trebuie puse urgent în aplicare măsuri de creștere a capacității de interconectare a rețelelor electrice, inclusiv proceduri mai rapide de aprobare. Ar trebui văzut dacă același obiectiv pentru toți este o soluție cu adevărat viabilă.

2.   Introducere

| 2.1. | Politica energetică a UE urmărește trei obiective esențiale: securitatea aprovizionării, durabilitatea și competitivitatea. Cadrul de aplicare a legislației UE acoperă piețele energiei și aspectele energetice legate de mediu și de schimbările climatice. UE sprijină financiar cercetarea și dezvoltarea în domeniul energiei, dar și dezvoltarea infrastructurii. Utilizarea eficientă a consumului de energie este – într-o mare măsură și prin natura sa – o competență locală sau națională, aspectele legate de piața internă trebuind să fie respectate. Tratatele acordă statelor membre dreptul să decidă cu privire la utilizarea propriilor resurse energetice și la compoziția mixului lor energetic. |
| --- | --- |

2.1.

Politica energetică a UE urmărește trei obiective esențiale: securitatea aprovizionării, durabilitatea și competitivitatea. Cadrul de aplicare a legislației UE acoperă piețele energiei și aspectele energetice legate de mediu și de schimbările climatice. UE sprijină financiar cercetarea și dezvoltarea în domeniul energiei, dar și dezvoltarea infrastructurii. Utilizarea eficientă a consumului de energie este – într-o mare măsură și prin natura sa – o competență locală sau națională, aspectele legate de piața internă trebuind să fie respectate. Tratatele acordă statelor membre dreptul să decidă cu privire la utilizarea propriilor resurse energetice și la compoziția mixului lor energetic.

| 2.2. | Politicile energetice din Europa au fost în parte încununate de succes. Obiectivele (20-20-20 până în 2020), stabilite pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și a crește utilizarea surselor regenerabile de energie, se pare că vor fi îndeplinite înainte de termen, iar obiectivul eficienței energetice este aproape realizat, chiar dacă – parțial – acest lucru se datorează încetinirii creșterii economice. Piețele au fost deschise, iar posibilitățile de alegere ale consumatorilor au crescut. În practică însă, politica energetică este tratată în principal ca o problemă națională. Legislația UE a fost pusă în aplicare încet și incomplet, iar piața internă nu funcționează cu adevărat. Politicile referitoare la diverse aspecte ale energiei, aplicate la nivelul UE și la cel național, au fost fragmentate și, adesea, dezechilibrate. |
| --- | --- |

2.2.

Politicile energetice din Europa au fost în parte încununate de succes. Obiectivele (20-20-20 până în 2020), stabilite pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și a crește utilizarea surselor regenerabile de energie, se pare că vor fi îndeplinite înainte de termen, iar obiectivul eficienței energetice este aproape realizat, chiar dacă – parțial – acest lucru se datorează încetinirii creșterii economice. Piețele au fost deschise, iar posibilitățile de alegere ale consumatorilor au crescut. În practică însă, politica energetică este tratată în principal ca o problemă națională. Legislația UE a fost pusă în aplicare încet și incomplet, iar piața internă nu funcționează cu adevărat. Politicile referitoare la diverse aspecte ale energiei, aplicate la nivelul UE și la cel național, au fost fragmentate și, adesea, dezechilibrate.

| 2.3. | Pentru a soluționa aceste probleme, Institutul Notre Europe-Jacques Delors a propus crearea unei comunități europene a energiei. Această inițiativă a fost susținută activ de CESE. |
| --- | --- |

2.3.

Pentru a soluționa aceste probleme, Institutul Notre Europe-Jacques Delors a propus crearea unei comunități europene a energiei. Această inițiativă a fost susținută activ de CESE.

| 2.4. | În ultimul timp au apărut în lumina rampei noi provocări de factură energetică. Preocupările privind securitatea aprovizionării cu energie sunt acute în unele state membre. Consumatorii, în special cei vulnerabili, suferă din cauza creșterii costurilor energiei, în condițiile încetinirii activității economice. Întreprinderile luptă pentru a-și păstra competitivitatea, în condițiile în care prețurile la energie în regiunile concurente sunt mici. În cazul în care declinul industrial va continua în mai multe state membre (la aceasta adăugându-se relocarea emisiilor de dioxid de carbon), nu doar locurile de muncă și creșterea vor fi periclitate, ci chiar și tranziția energetică. În ciuda marilor succese înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile, Europa riscă să-și piardă poziția de lider. În unele țări, ponderea din ce în ce mai ridicată a energiei din surse regenerabile duce la probleme de gestionare a sistemului electric, iar producția de energie tradițională devine din ce în ce mai puțin rentabilă. În opinia Comisiei (1), între 2020 și 2030 vor fi necesare investiții de 2  000 de miliarde EUR, între altele pentru infrastructura de producție și a rețelelor, pentru a asigura aprovizionarea cu energie, indiferent de opțiunea în favoarea resurselor de energie convenționale sau a celor alternative. |
| --- | --- |

2.4.

În ultimul timp au apărut în lumina rampei noi provocări de factură energetică. Preocupările privind securitatea aprovizionării cu energie sunt acute în unele state membre. Consumatorii, în special cei vulnerabili, suferă din cauza creșterii costurilor energiei, în condițiile încetinirii activității economice. Întreprinderile luptă pentru a-și păstra competitivitatea, în condițiile în care prețurile la energie în regiunile concurente sunt mici. În cazul în care declinul industrial va continua în mai multe state membre (la aceasta adăugându-se relocarea emisiilor de dioxid de carbon), nu doar locurile de muncă și creșterea vor fi periclitate, ci chiar și tranziția energetică. În ciuda marilor succese înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile, Europa riscă să-și piardă poziția de lider. În unele țări, ponderea din ce în ce mai ridicată a energiei din surse regenerabile duce la probleme de gestionare a sistemului electric, iar producția de energie tradițională devine din ce în ce mai puțin rentabilă. În opinia Comisiei (1), între 2020 și 2030 vor fi necesare investiții de 2  000 de miliarde EUR, între altele pentru infrastructura de producție și a rețelelor, pentru a asigura aprovizionarea cu energie, indiferent de opțiunea în favoarea resurselor de energie convenționale sau a celor alternative.

3.   Comunicarea Comisiei

| 3.1. | Noua Comisie prezidată de Jean-Claude Juncker a făcut din politica energetică una din cele 10 priorități ale sale. În octombrie 2014, Consiliul European a stabilit obiectivele politicii în materie de energie și climă până în 2030: scăderea cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu anul 1990, o cotă de cel puțin 27 % de energie din surse regenerabile și sporirea cu cel puțin 27 % a eficienței energetice. |
| --- | --- |

3.1.

Noua Comisie prezidată de Jean-Claude Juncker a făcut din politica energetică una din cele 10 priorități ale sale. În octombrie 2014, Consiliul European a stabilit obiectivele politicii în materie de energie și climă până în 2030: scăderea cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu anul 1990, o cotă de cel puțin 27 % de energie din surse regenerabile și sporirea cu cel puțin 27 % a eficienței energetice.

| 3.2. | La 25 februarie 2015, Comisia și-a prezentat Comunicarea pe tema „O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (2). Strategia prezintă cinci dimensiuni interdependente, care se consolidează reciproc, destinate să contribuie la consolidarea durabilității, a competitivității și a securității energetice:






  — | securitate energetică, solidaritate și încredere; |
| --- | --- | --- |

3.2.

La 25 februarie 2015, Comisia și-a prezentat Comunicarea pe tema „O strategie-cadru pentru o Uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (2). Strategia prezintă cinci dimensiuni interdependente, care se consolidează reciproc, destinate să contribuie la consolidarea durabilității, a competitivității și a securității energetice:

—

securitate energetică, solidaritate și încredere;

| — | o piață europeană a energiei pe deplin integrată; |
| --- | --- |

—

o piață europeană a energiei pe deplin integrată;

| — | eficiență energetică în sprijinul moderării cererii; |
| --- | --- |

—

eficiență energetică în sprijinul moderării cererii;

| — | decarbonizarea economiei; și |
| --- | --- |

—

decarbonizarea economiei; și

| — | cercetare, inovare și competitivitate. |
| --- | --- |

—

cercetare, inovare și competitivitate.

| 3.3. | Strategia prezintă viziunea generală a Comisiei asupra unei Uniuni energetice. Pe baza unor descrieri succinte a problemelor aferente celor cinci dimensiuni, Comisia propune 15 puncte de acțiune. O foaie de parcurs anexată prezintă acțiunile planificate de Comisie, în principal pentru acest an și pentru 2016. Cele mai multe se referă la revizuiri ale legislației existente. |
| --- | --- |

3.3.

Strategia prezintă viziunea generală a Comisiei asupra unei Uniuni energetice. Pe baza unor descrieri succinte a problemelor aferente celor cinci dimensiuni, Comisia propune 15 puncte de acțiune. O foaie de parcurs anexată prezintă acțiunile planificate de Comisie, în principal pentru acest an și pentru 2016. Cele mai multe se referă la revizuiri ale legislației existente.

| 3.4. | În cadrul aceluiași pachet, Comisia a publicat Comunicarea intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020” (3) și cea pe tema „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” (4). |
| --- | --- |

3.4.

În cadrul aceluiași pachet, Comisia a publicat Comunicarea intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020” (3) și cea pe tema „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” (4).

4.   Observații generale

| 4.1. | Comitetul consideră că inițiativa Comisiei Europene privind o Uniune energetică europeană este similară ideii anterioare privind Comunitatea Europeană a Energiei și, ca atare, se declară în favoarea acesteia. |
| --- | --- |

4.1.

Comitetul consideră că inițiativa Comisiei Europene privind o Uniune energetică europeană este similară ideii anterioare privind Comunitatea Europeană a Energiei și, ca atare, se declară în favoarea acesteia.

| 4.2. | Pentru a putea răspunde nevoilor imense, investitorii au nevoie cât mai repede de un cadru legislativ previzibil și fiabil după 2020. Punctele de acțiune și foaia de parcurs prezentate de Comisie nu prevăd mari schimbări, ci doar revizuirea și actualizarea legislației actuale. Ceea ce contează cel mai mult este punerea în aplicare. În prezent, este extrem de important să se evite nerespectarea calendarului strict care a fost propus. Desigur, la fel de important este ca nici Parlamentul și nici Consiliul să nu tergiverseze acțiunile în domeniu. |
| --- | --- |

4.2.

Pentru a putea răspunde nevoilor imense, investitorii au nevoie cât mai repede de un cadru legislativ previzibil și fiabil după 2020. Punctele de acțiune și foaia de parcurs prezentate de Comisie nu prevăd mari schimbări, ci doar revizuirea și actualizarea legislației actuale. Ceea ce contează cel mai mult este punerea în aplicare. În prezent, este extrem de important să se evite nerespectarea calendarului strict care a fost propus. Desigur, la fel de important este ca nici Parlamentul și nici Consiliul să nu tergiverseze acțiunile în domeniu.

| 4.3. | Cu toate acestea, Comitetul consideră că, pentru a fi încununată de succes, inițiativa are nevoie de un mesaj mai clar, de o viziune inspirată asupra beneficiilor pe care cetățenii și întreprinderile europene le vor recolta de pe urma Uniunii energetice. Această viziune ar trebui să rămână în fruntea priorităților tuturor factorilor de decizie implicați. |
| --- | --- |

4.3.

Cu toate acestea, Comitetul consideră că, pentru a fi încununată de succes, inițiativa are nevoie de un mesaj mai clar, de o viziune inspirată asupra beneficiilor pe care cetățenii și întreprinderile europene le vor recolta de pe urma Uniunii energetice. Această viziune ar trebui să rămână în fruntea priorităților tuturor factorilor de decizie implicați.

| 4.4. | Multe părți interesate sunt preocupate de legislația incoerentă și de interferențele din prea multe alte aspecte ale economiei energiei. Pentru a răspunde așteptărilor europenilor, mai ales în raport cu noile provocări, energia trebuie abordată într-un mod mai coerent. Acest lucru este valabil pentru diversele obiective și domenii politice, ca și pentru echilibrul dintre interesele naționale și cele ale UE, comune și mai vaste. |
| --- | --- |

4.4.

Multe părți interesate sunt preocupate de legislația incoerentă și de interferențele din prea multe alte aspecte ale economiei energiei. Pentru a răspunde așteptărilor europenilor, mai ales în raport cu noile provocări, energia trebuie abordată într-un mod mai coerent. Acest lucru este valabil pentru diversele obiective și domenii politice, ca și pentru echilibrul dintre interesele naționale și cele ale UE, comune și mai vaste.

| 4.5. | CESE este convins că existența cooperării dintre statele membre și o piață internă a energiei complet funcțională sunt indispensabile pentru a îndeplini obiectivele politicii energetice. Este nevoie de mai multe surse regenerabile de energie, pentru a reduce emisiile și dependența de factorii externi. Este deja evident că, pentru ca un sistem electric cu o cotă mai ridicată de energie din surse regenerabile intermitentă să funcționeze mai bine, este nevoie de o piață mai vastă decât cea națională. Și costurile capacităților de rezervă (back-up), de vârf și de stocare (a gazului) sunt mai reduse atunci când piața este mai mare. |
| --- | --- |

4.5.

CESE este convins că existența cooperării dintre statele membre și o piață internă a energiei complet funcțională sunt indispensabile pentru a îndeplini obiectivele politicii energetice. Este nevoie de mai multe surse regenerabile de energie, pentru a reduce emisiile și dependența de factorii externi. Este deja evident că, pentru ca un sistem electric cu o cotă mai ridicată de energie din surse regenerabile intermitentă să funcționeze mai bine, este nevoie de o piață mai vastă decât cea națională. Și costurile capacităților de rezervă (back-up), de vârf și de stocare (a gazului) sunt mai reduse atunci când piața este mai mare.

| 4.6. | Pe lângă securitatea aprovizionării și durabilitate, o prioritate deosebită ar trebui acordată măsurilor legate de costurile energiei pentru cetățeni și întreprinderi. Într-o situație în care cetățenii se simt tot mai înstrăinați de UE și mai descumpăniți de încetinirea activității economice, costurile pentru energie reprezintă în mod cert o preocupare de prim rang. Același lucru este valabil și pentru întreprinderi, în special IMM-uri, și pentru lucrătorii acestora, care trebuie să facă față concurenței pe piețele internaționale. |
| --- | --- |

4.6.

Pe lângă securitatea aprovizionării și durabilitate, o prioritate deosebită ar trebui acordată măsurilor legate de costurile energiei pentru cetățeni și întreprinderi. Într-o situație în care cetățenii se simt tot mai înstrăinați de UE și mai descumpăniți de încetinirea activității economice, costurile pentru energie reprezintă în mod cert o preocupare de prim rang. Același lucru este valabil și pentru întreprinderi, în special IMM-uri, și pentru lucrătorii acestora, care trebuie să facă față concurenței pe piețele internaționale.

| 4.7. | În măsura în care creșterea prețurilor finale la energie, în special la electricitate, este cauzată în principal de decizii politice legate de fiscalitate și tarife, este legitim ca cetățenii să spere într-o remediere a situației. Comisia ar trebui să meargă înainte cu planurile sale privind revizuirea prețurilor și orientarea măsurilor de sprijin. În același timp, Comisia ar trebui să prezinte efectele asupra prețurilor cauzate de modificările preconizate ale comerțului cu certificate de emisii și de eliminarea promisă a subvențiilor pentru resursele de energie dăunătoare pentru mediu (5). |
| --- | --- |

4.7.

În măsura în care creșterea prețurilor finale la energie, în special la electricitate, este cauzată în principal de decizii politice legate de fiscalitate și tarife, este legitim ca cetățenii să spere într-o remediere a situației. Comisia ar trebui să meargă înainte cu planurile sale privind revizuirea prețurilor și orientarea măsurilor de sprijin. În același timp, Comisia ar trebui să prezinte efectele asupra prețurilor cauzate de modificările preconizate ale comerțului cu certificate de emisii și de eliminarea promisă a subvențiilor pentru resursele de energie dăunătoare pentru mediu (5).

5.   Observații specifice

Securitate energetică, solidaritate și încredere

| 5.1. | CESE este de acord cu Comisia că principalii factori determinanți ai securității aprovizionării sunt finalizarea pieței interne a energiei și un consum de energie mai eficient. Pe lângă aceste elemente, scena geopolitică internațională merită mai multă atenție. Concurența globală pentru resursele energetice se va intensifica, acest aspect, împreună cu diversificarea aprovizionării cu energie a UE, trebuind să fie în centrul măsurilor de politică externă și comercială ale UE. |
| --- | --- |

5.1.

CESE este de acord cu Comisia că principalii factori determinanți ai securității aprovizionării sunt finalizarea pieței interne a energiei și un consum de energie mai eficient. Pe lângă aceste elemente, scena geopolitică internațională merită mai multă atenție. Concurența globală pentru resursele energetice se va intensifica, acest aspect, împreună cu diversificarea aprovizionării cu energie a UE, trebuind să fie în centrul măsurilor de politică externă și comercială ale UE.

| 5.2. | Diversificarea surselor de energie este, în mare parte, o chestiune de opțiuni de aprovizionare și de mix energetic la nivel național. UE poate și ar trebui să sprijine dezvoltarea infrastructurii. În prezent, aprovizionarea cu gaz se bucură de atenție specială. Dezvoltarea cererii de gaz în UE ar trebui să fie analizată în profunzime, iar previziunile pentru investițiile în infrastructură trebuie să fie adaptate în acest sens. O atenție sporită ar trebui acordată altor surse de energie, cum ar fi cele disponibile la nivel național. |
| --- | --- |

5.2.

Diversificarea surselor de energie este, în mare parte, o chestiune de opțiuni de aprovizionare și de mix energetic la nivel național. UE poate și ar trebui să sprijine dezvoltarea infrastructurii. În prezent, aprovizionarea cu gaz se bucură de atenție specială. Dezvoltarea cererii de gaz în UE ar trebui să fie analizată în profunzime, iar previziunile pentru investițiile în infrastructură trebuie să fie adaptate în acest sens. O atenție sporită ar trebui acordată altor surse de energie, cum ar fi cele disponibile la nivel național.

| 5.3. | Ar trebui să fie evident că statele membre au interesul să colaboreze mai strâns și să schimbe informații cu privire la o anume piață – de gaz sau alta – atunci când se confruntă cu un furnizor cu o poziție dominantă sau cu un cartel. Cooperarea nu ar trebui însă să împiedice funcționarea pieței. Ar trebui să existe solidaritate între statele membre, însă aceasta nu este posibilă fără încredere și fără respectarea regulilor și angajamentelor comune. Problemele insulelor energetice necesită o atenție specială, inclusiv trăsăturile specifice ale insulelor în raport cu continentul. |
| --- | --- |

5.3.

Ar trebui să fie evident că statele membre au interesul să colaboreze mai strâns și să schimbe informații cu privire la o anume piață – de gaz sau alta – atunci când se confruntă cu un furnizor cu o poziție dominantă sau cu un cartel. Cooperarea nu ar trebui însă să împiedice funcționarea pieței. Ar trebui să existe solidaritate între statele membre, însă aceasta nu este posibilă fără încredere și fără respectarea regulilor și angajamentelor comune. Problemele insulelor energetice necesită o atenție specială, inclusiv trăsăturile specifice ale insulelor în raport cu continentul.

O piață internă a energiei pe deplin integrată

| 5.4. | Modernizarea rețelelor de electricitate și gaz este esențială pentru realizarea Uniunii energetice. Problema interconectării rețelelor de electricitate va fi analizată în capitolul 6, pe baza comunicării pe această temă. |
| --- | --- |

5.4.

Modernizarea rețelelor de electricitate și gaz este esențială pentru realizarea Uniunii energetice. Problema interconectării rețelelor de electricitate va fi analizată în capitolul 6, pe baza comunicării pe această temă.

| 5.5. | Piețele energetice, în special cele de electricitate, sunt afectate de implementarea incompletă a directivelor aferente și de cooperarea încă insuficientă dintre operatorii sistemului de transport și autoritățile naționale de reglementare. CESE sprijină propunerile Comisiei pe aceste teme, dar avertizează asupra creșterii sarcinilor și costurilor administrative. |
| --- | --- |

5.5.

Piețele energetice, în special cele de electricitate, sunt afectate de implementarea incompletă a directivelor aferente și de cooperarea încă insuficientă dintre operatorii sistemului de transport și autoritățile naționale de reglementare. CESE sprijină propunerile Comisiei pe aceste teme, dar avertizează asupra creșterii sarcinilor și costurilor administrative.

| 5.6. | Legăturile dintre piețele cu ridicata și cu amănuntul sunt slabe sau cel puțin opace, fiind nevoie de mai multă transparență în stabilirea prețurilor. Insuficiența semnalelor de preț la adresa investitorilor și lipsa flexibilității din partea cererii par să fie aspectele-cheie. Provocările sunt reprezentate de creșterea cotei energiei din surse regenerabile și de problema supracapacității în raport cu necesitatea unui echilibru și a capacității în perioade de vârf. Reexaminarea reglementărilor aferente este necesară, însă Comisia ar trebui să evite – în momentul elaborării – creșterea costurilor pentru utilizatori, promovând totodată soluții benefice pentru piețele transnaționale. |
| --- | --- |

5.6.

Legăturile dintre piețele cu ridicata și cu amănuntul sunt slabe sau cel puțin opace, fiind nevoie de mai multă transparență în stabilirea prețurilor. Insuficiența semnalelor de preț la adresa investitorilor și lipsa flexibilității din partea cererii par să fie aspectele-cheie. Provocările sunt reprezentate de creșterea cotei energiei din surse regenerabile și de problema supracapacității în raport cu necesitatea unui echilibru și a capacității în perioade de vârf. Reexaminarea reglementărilor aferente este necesară, însă Comisia ar trebui să evite – în momentul elaborării – creșterea costurilor pentru utilizatori, promovând totodată soluții benefice pentru piețele transnaționale.

| 5.7. | De facto, piețele de electricitate și gaz s-au transformat deja tot mai mult în piețe regionale ale țărilor vecine. Este vorba de o evoluție pozitivă, în direcția realizării piețelor la nivelul UE, evoluție care ar trebui încurajată de legiuitori. Mai ales bunele practici și experiențe ar trebui împărtășite de regiuni și – bineînțeles – de UE. Și în acest caz trebuie evitată creșterea sarcinilor administrative. |
| --- | --- |

5.7.

De facto, piețele de electricitate și gaz s-au transformat deja tot mai mult în piețe regionale ale țărilor vecine. Este vorba de o evoluție pozitivă, în direcția realizării piețelor la nivelul UE, evoluție care ar trebui încurajată de legiuitori. Mai ales bunele practici și experiențe ar trebui împărtășite de regiuni și – bineînțeles – de UE. Și în acest caz trebuie evitată creșterea sarcinilor administrative.

| 5.8. | Este în interesul tuturor ca piețele de energie să aibă consumatori activi, dar acest lucru nu este posibil prin constrângere. În colaborare cu consumatorii înșiși, trebuie gândite cu grijă metode adecvate, mai ales prin utilizarea inovatoare a TIC, astfel încât să poată fi exploatat potențialul răspunsului la cerere și, ca atare, să poată fi reduse costurile. |
| --- | --- |

5.8.

Este în interesul tuturor ca piețele de energie să aibă consumatori activi, dar acest lucru nu este posibil prin constrângere. În colaborare cu consumatorii înșiși, trebuie gândite cu grijă metode adecvate, mai ales prin utilizarea inovatoare a TIC, astfel încât să poată fi exploatat potențialul răspunsului la cerere și, ca atare, să poată fi reduse costurile.

| 5.9. | În multe state membre, consumatorii vulnerabili devin și mai vulnerabili în actuala situație economică. CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care constă în a le acorda asistență în primul rând acestora, prin măsuri adecvate de politică socială. Observatorul sărăciei energetice, propus de Comitet anterior, ar putea contribui la identificarea nevoilor reale. |
| --- | --- |

5.9.

În multe state membre, consumatorii vulnerabili devin și mai vulnerabili în actuala situație economică. CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care constă în a le acorda asistență în primul rând acestora, prin măsuri adecvate de politică socială. Observatorul sărăciei energetice, propus de Comitet anterior, ar putea contribui la identificarea nevoilor reale.

Contribuția eficienței energetice la moderarea cererii de energie

| 5.10. | În ceea ce privește eficiența energetică, CESE este de acord cu Comisia asupra faptului că cea mai mare muncă trebuie depusă la nivel național și local. Măsurile UE încununate de succes în acest domeniu sunt reprezentate de regulile privind etichetarea și ecodesignul, reguli care trebuie adaptate în mod periodic. |
| --- | --- |

5.10.

În ceea ce privește eficiența energetică, CESE este de acord cu Comisia asupra faptului că cea mai mare muncă trebuie depusă la nivel național și local. Măsurile UE încununate de succes în acest domeniu sunt reprezentate de regulile privind etichetarea și ecodesignul, reguli care trebuie adaptate în mod periodic.

| 5.11. | CESE salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri pentru a se asigură că măsurile privind eficiența și reacția la cerere pot concura în condiții de egalitate în cadrul pieței energiei, în măsura în care sunt gândite pentru a răspunde intereselor reale ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

5.11.

CESE salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri pentru a se asigură că măsurile privind eficiența și reacția la cerere pot concura în condiții de egalitate în cadrul pieței energiei, în măsura în care sunt gândite pentru a răspunde intereselor reale ale utilizatorilor.

| 5.12. | CESE recunoaște că, în sectorul construcțiilor și în transporturi, posibilitățile de îmbunătățire a eficienței energetice și chiar de economisire a energiei sunt considerabile, trebuind a fi fructificate prin măsuri concepute cu grijă. De exemplu, certificarea energetică a sistemelor de etichetare și a materialelor de construcții ar avea nevoie de o revizuire. Ar trebui găsite idei inovatoare de finanțare. |
| --- | --- |

5.12.

CESE recunoaște că, în sectorul construcțiilor și în transporturi, posibilitățile de îmbunătățire a eficienței energetice și chiar de economisire a energiei sunt considerabile, trebuind a fi fructificate prin măsuri concepute cu grijă. De exemplu, certificarea energetică a sistemelor de etichetare și a materialelor de construcții ar avea nevoie de o revizuire. Ar trebui găsite idei inovatoare de finanțare.

Decarbonizarea economiei

| 5.13. | CESE pregătește un aviz distinct, intitulat „Drumul către Paris”. CESE sprijină în mare măsură eforturile UE în această direcție absolut esențială, astfel încât să determine angajamente globale suficient de constrângătoare din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

5.13.

CESE pregătește un aviz distinct, intitulat „Drumul către Paris”. CESE sprijină în mare măsură eforturile UE în această direcție absolut esențială, astfel încât să determine angajamente globale suficient de constrângătoare din punct de vedere juridic.

| 5.14. | De asemenea, CESE sprijină propunerea de reformă structurală a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), așa cum a făcut-o și în alte avize. Nu mai puțin importante sunt deciziile privind viitoarele măsuri ce vor fi luate, în principal, la nivel național în sectoarele care nu cad sub incidența EU ETS. |
| --- | --- |

5.14.

De asemenea, CESE sprijină propunerea de reformă structurală a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), așa cum a făcut-o și în alte avize. Nu mai puțin importante sunt deciziile privind viitoarele măsuri ce vor fi luate, în principal, la nivel național în sectoarele care nu cad sub incidența EU ETS.

| 5.15. | Până la îndeplinirea condițiilor echitabile de concurență la nivel mondial, problema relocării emisiilor de carbon trebuie să fie luată foarte în serios de către UE. Industriile energointensive confruntate cu pericolul relocării emisiilor de dioxid de carbon trebuie să beneficieze de garanția compensării creșterii costurilor directe și indirecte ale EU ETS legate de eficiența lor în materie de gaze cu efect de seră, cei mai performanți operatori urmând să beneficieze de compensare integrală. Este necesar un cadru la nivelul întregii UE pentru compensațiile indirecte, astfel încât să se evite denaturarea concurenței în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

5.15.

Până la îndeplinirea condițiilor echitabile de concurență la nivel mondial, problema relocării emisiilor de carbon trebuie să fie luată foarte în serios de către UE. Industriile energointensive confruntate cu pericolul relocării emisiilor de dioxid de carbon trebuie să beneficieze de garanția compensării creșterii costurilor directe și indirecte ale EU ETS legate de eficiența lor în materie de gaze cu efect de seră, cei mai performanți operatori urmând să beneficieze de compensare integrală. Este necesar un cadru la nivelul întregii UE pentru compensațiile indirecte, astfel încât să se evite denaturarea concurenței în cadrul Uniunii.

| 5.16. | CESE pledează cu hotărâre pentru obiectivul asumat de UE, de a deveni pionier la nivel mondial în ceea ce privește energia din surse regenerabile. Sunt necesare măsuri de sprijin, dar acestea ar trebui să fie conforme cu normele de concurență și de piață, să se bazeze pe piață și să evite creșterea prețurilor la energie pentru utilizatorii finali. Sprijinul pentru tehnologiile mature și competitive ar trebui să fie eliminat treptat. Din aceste puncte de vedere, CESE sprijină eforturile Comisiei. |
| --- | --- |

5.16.

CESE pledează cu hotărâre pentru obiectivul asumat de UE, de a deveni pionier la nivel mondial în ceea ce privește energia din surse regenerabile. Sunt necesare măsuri de sprijin, dar acestea ar trebui să fie conforme cu normele de concurență și de piață, să se bazeze pe piață și să evite creșterea prețurilor la energie pentru utilizatorii finali. Sprijinul pentru tehnologiile mature și competitive ar trebui să fie eliminat treptat. Din aceste puncte de vedere, CESE sprijină eforturile Comisiei.

| 5.17. | Pe lângă sursele regenerabile de energie, dezvoltarea tuturor formelor de tehnologii și soluții de decarbonizare (este vorba de tehnologiile ecologice) trebuie să fie un obiectiv al UE. |
| --- | --- |

5.17.

Pe lângă sursele regenerabile de energie, dezvoltarea tuturor formelor de tehnologii și soluții de decarbonizare (este vorba de tehnologiile ecologice) trebuie să fie un obiectiv al UE.

| 5.18. | CESE susține punctul de vedere al Comisiei, conform căruia UE are nevoie de investiții în bioeconomia bazată pe plante, dat fiind că aceasta reprezintă o sursă importantă de energie regenerabilă constantă. În cadrul elaborării măsurilor preconizate în acest domeniu, trebuie luate în considerare impactul asupra mediului, utilizarea terenurilor și producția alimentară. De asemenea, energia hidroelectrică oferă o serie de posibilități. |
| --- | --- |

5.18.

CESE susține punctul de vedere al Comisiei, conform căruia UE are nevoie de investiții în bioeconomia bazată pe plante, dat fiind că aceasta reprezintă o sursă importantă de energie regenerabilă constantă. În cadrul elaborării măsurilor preconizate în acest domeniu, trebuie luate în considerare impactul asupra mediului, utilizarea terenurilor și producția alimentară. De asemenea, energia hidroelectrică oferă o serie de posibilități.

O Uniune energetică pentru cercetare, inovare și competitivitate

| 5.19. | CESE sprijină noua strategie propusă pentru cercetare și inovare, dar reamintește că în avizele sale anterioare a subliniat că este nevoie de mai multe resurse pentru soluționarea viitoarelor provocări energetice. Comitetul subliniază în special necesitatea stimulării finanțării private, prin adoptarea anumitor măsuri de către UE și printr-o implicare sporită în cooperarea mondială în materie de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

5.19.

CESE sprijină noua strategie propusă pentru cercetare și inovare, dar reamintește că în avizele sale anterioare a subliniat că este nevoie de mai multe resurse pentru soluționarea viitoarelor provocări energetice. Comitetul subliniază în special necesitatea stimulării finanțării private, prin adoptarea anumitor măsuri de către UE și printr-o implicare sporită în cooperarea mondială în materie de cercetare și dezvoltare.

| 5.20. | Însă competitivitatea UE nu înseamnă doar o poziție fruntașă în domeniul tehnologiilor energetice și legate de climă. La fel de important, dacă nu mai mult, este considerarea energiei ca factor de producție a cărui utilizare trebuie să fie cât mai eficientă și durabilă, mai bună decât în cazul concurenților. Această abordare este mai globală și mai sigură, pentru a favoriza creșterea și a crea mai multe locuri de muncă în Europa. |
| --- | --- |

5.20.

Însă competitivitatea UE nu înseamnă doar o poziție fruntașă în domeniul tehnologiilor energetice și legate de climă. La fel de important, dacă nu mai mult, este considerarea energiei ca factor de producție a cărui utilizare trebuie să fie cât mai eficientă și durabilă, mai bună decât în cazul concurenților. Această abordare este mai globală și mai sigură, pentru a favoriza creșterea și a crea mai multe locuri de muncă în Europa.

| 5.21. | Tranziția este crucială pentru toate sectoarele economiei. CESE subliniază cu hotărâre faptul că această tranziție trebuie să fie justă și echitabilă. Formarea și învățarea pe tot parcursul vieții sunt măsuri esențiale pentru reușită. Și dialogul social la nivelul UE și la cel național joacă un rol central în această direcție. |
| --- | --- |

5.21.

Tranziția este crucială pentru toate sectoarele economiei. CESE subliniază cu hotărâre faptul că această tranziție trebuie să fie justă și echitabilă. Formarea și învățarea pe tot parcursul vieții sunt măsuri esențiale pentru reușită. Și dialogul social la nivelul UE și la cel național joacă un rol central în această direcție.

Guvernanța Uniunii energetice

| 5.22. | CESE sprijină pe deplin eforturile Comisiei menite să asigure coerența între diversele aspecte ale politicii energetice și coordonarea între statele membre. De asemenea, noua guvernanță trebuie să vizeze asigurarea îndeplinirii obiectivelor la nivelul UE pentru 2030. Nu ar trebui însă să li se impună statelor membre noi obligații în materie de planificare și de raportare, ci ar trebui ca obligațiile actuale să fie raționalizate. |
| --- | --- |

5.22.

CESE sprijină pe deplin eforturile Comisiei menite să asigure coerența între diversele aspecte ale politicii energetice și coordonarea între statele membre. De asemenea, noua guvernanță trebuie să vizeze asigurarea îndeplinirii obiectivelor la nivelul UE pentru 2030. Nu ar trebui însă să li se impună statelor membre noi obligații în materie de planificare și de raportare, ci ar trebui ca obligațiile actuale să fie raționalizate.

| 5.23. | CESE este bucuros să constate că inițiativa sa de instituire a unui dialog privind energia cu părțile interesate a fost preluată de Comisie. În prezent se așteaptă un plan de acțiune amănunțit în acest sens. |
| --- | --- |

5.23.

CESE este bucuros să constate că inițiativa sa de instituire a unui dialog privind energia cu părțile interesate a fost preluată de Comisie. În prezent se așteaptă un plan de acțiune amănunțit în acest sens.

6.   Observații privind comunicarea referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică în proporție de 10 %

| 6.1. | Creșterea cotei de energie din surse regenerabile generată intermitent necesită consolidarea capacității rețelelor, precum și îndeplinirea obiectivului de reducere a costurilor în cazul capacităților de vârf și de rezervă. Necesitatea consolidării capacității de interconectare este adesea evidentă și chiar urgentă. Este uimitor că obiectivul de 10 % este, în multe cazuri, încă departe de a fi atins. Măsurile propuse în comunicare sunt binevenite. CESE a formulat deja observații în legătură cu acest aspect, în special într-un recent aviz din proprie inițiativă privind cooperarea europeană în materie de rețele de energie. |
| --- | --- |

6.1.

Creșterea cotei de energie din surse regenerabile generată intermitent necesită consolidarea capacității rețelelor, precum și îndeplinirea obiectivului de reducere a costurilor în cazul capacităților de vârf și de rezervă. Necesitatea consolidării capacității de interconectare este adesea evidentă și chiar urgentă. Este uimitor că obiectivul de 10 % este, în multe cazuri, încă departe de a fi atins. Măsurile propuse în comunicare sunt binevenite. CESE a formulat deja observații în legătură cu acest aspect, în special într-un recent aviz din proprie inițiativă privind cooperarea europeană în materie de rețele de energie.

| 6.2. | Abordarea bazată pe proiecte de interes comun pare potrivită. De asemenea, pare judicios să se dea prioritate finanțării proiectelor care vor spori cel mai mult capacitatea de interconectare în raport cu nivelurile actuale, care sunt sub 10 %. Nu mai puțin rezonabilă însă pare însă și luarea în considerare a situației economice din țările respective. |
| --- | --- |

6.2.

Abordarea bazată pe proiecte de interes comun pare potrivită. De asemenea, pare judicios să se dea prioritate finanțării proiectelor care vor spori cel mai mult capacitatea de interconectare în raport cu nivelurile actuale, care sunt sub 10 %. Nu mai puțin rezonabilă însă pare însă și luarea în considerare a situației economice din țările respective.

| 6.3. | Trebuie pus urgent în aplicare Regulamentul TEN-E. Mai mult decât necesare sunt eforturile de scurtare a procedurilor de autorizare. Pe lângă aceasta, este vorba de un domeniu în care ar trebui explorate toate posibilitățile de facilitare și accelerare a procedurilor, prin implicarea părților interesate de la nivel local. În acest scop, CESE a propus, între altele, instituirea unui dialog european privind energia. Acesta ar trebui luat în considerare în momentul elaborării propunerii de creare a unui forum al infrastructurii energetice. |
| --- | --- |

6.3.

Trebuie pus urgent în aplicare Regulamentul TEN-E. Mai mult decât necesare sunt eforturile de scurtare a procedurilor de autorizare. Pe lângă aceasta, este vorba de un domeniu în care ar trebui explorate toate posibilitățile de facilitare și accelerare a procedurilor, prin implicarea părților interesate de la nivel local. În acest scop, CESE a propus, între altele, instituirea unui dialog european privind energia. Acesta ar trebui luat în considerare în momentul elaborării propunerii de creare a unui forum al infrastructurii energetice.

| 6.4. | S-ar putea însă analiza dacă este cu adevărat viabilă stabilirea aceluiași obiectiv pentru toate statele membre, indiferent de mărimea lor, de mixul lor energetic, de vecinătate etc. Un preț omogen al electricității ar putea fi utilizat ca indicator al unei capacități de interconectare suficiente. |
| --- | --- |

6.4.

S-ar putea însă analiza dacă este cu adevărat viabilă stabilirea aceluiași obiectiv pentru toate statele membre, indiferent de mărimea lor, de mixul lor energetic, de vecinătate etc. Un preț omogen al electricității ar putea fi utilizat ca indicator al unei capacități de interconectare suficiente.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 903 final.

1

(2)  COM(2015) 80 final.

2

(3)  COM(2015) 82 final.

3

(4)  COM(2015) 81 final.

4

(5)  Fondul Monetar Internațional estimează că acestea se ridică la 330 miliarde EUR pe an.

5

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/91

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către o nouă politică de vecinătate”

[JOIN(2015) 6 final]

(2015/C 383/13)

| Raportor: | domnul Gintaras MORKIS |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Cristian PÎRVULESCU |

Raportor:

domnul Gintaras MORKIS

Coraportor:

domnul Cristian PÎRVULESCU

La 10 iunie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Către o nouă politică europeană de vecinătate”

[JOIN(2015) 6 final].

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 iunie 2015.

În cea de-a 509-a sesiune plenară, care a avut loc la 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 108 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au inițiat o dezbatere publică privind noua politică europeană de vecinătate (PEV). Comitetul Economic și Social European (CESE) salută acest proces de regândire a PEV, care reprezintă o revizuire oportună, de o importanță crucială. |
| --- | --- |

1.1.

Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au inițiat o dezbatere publică privind noua politică europeană de vecinătate (PEV). Comitetul Economic și Social European (CESE) salută acest proces de regândire a PEV, care reprezintă o revizuire oportună, de o importanță crucială.

| 1.2. | CESE constată că actuala PEV nu reflectă realitatea din vecinătatea UE și s-a confruntat cu o mulțime de provocări, care nu au fost abordate în mod corespunzător. Sunt necesare schimbări fundamentale în mecanismul și instrumentele PEV. |
| --- | --- |

1.2.

CESE constată că actuala PEV nu reflectă realitatea din vecinătatea UE și s-a confruntat cu o mulțime de provocări, care nu au fost abordate în mod corespunzător. Sunt necesare schimbări fundamentale în mecanismul și instrumentele PEV.

| 1.3. | Țările PEV au priorități și obiective diferite în materie de politică externă în ceea ce privește relația lor cu UE. Prin urmare, CESE subliniază necesitatea aplicării principiilor diferențierii și flexibilității. CESE observă că domeniul de aplicare geografic în sud și est a PEV ar trebui să fie menținut, dar că politicile privind relațiile ar trebui dezvoltate și îmbunătățite. Unele dintre actualele țări din cadrul PEV ar trebui considerate parteneri autentici ai UE, altele vecini. În același timp, CESE subliniază că acceptarea valorilor democratice și respectarea drepturilor omului ar trebui să se aplice în toate statele, deoarece aplicarea unor standarde duble ar demoraliza alte țări din cadrul PEV. |
| --- | --- |

1.3.

Țările PEV au priorități și obiective diferite în materie de politică externă în ceea ce privește relația lor cu UE. Prin urmare, CESE subliniază necesitatea aplicării principiilor diferențierii și flexibilității. CESE observă că domeniul de aplicare geografic în sud și est a PEV ar trebui să fie menținut, dar că politicile privind relațiile ar trebui dezvoltate și îmbunătățite. Unele dintre actualele țări din cadrul PEV ar trebui considerate parteneri autentici ai UE, altele vecini. În același timp, CESE subliniază că acceptarea valorilor democratice și respectarea drepturilor omului ar trebui să se aplice în toate statele, deoarece aplicarea unor standarde duble ar demoraliza alte țări din cadrul PEV.

| 1.4. | În documentul comun de consultare intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate”, Comisia Europeană a ridicat multe semne de întrebare. Cu toate acestea, în prezentul aviz, CESE se va concentra pe cele mai importante dintre ele: pozițiile societății civile, atât în UE, cât și în statele partenere. |
| --- | --- |

1.4.

În documentul comun de consultare intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate”, Comisia Europeană a ridicat multe semne de întrebare. Cu toate acestea, în prezentul aviz, CESE se va concentra pe cele mai importante dintre ele: pozițiile societății civile, atât în UE, cât și în statele partenere.

| 1.5. | CESE salută recentele consultări cu partenerii din sud, care au avut loc la Barcelona, reuniunea ministerială informală privind viitorul PEV (Barcelona, 13 aprilie 2015) – unde participanții au reafirmat intenția de a conlucra pentru a crea o zonă de prosperitate și de bună vecinătate în Marea Mediterană – și Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic (PaE) (Riga, 21 și 22 mai 2015) – în care participanții și-au reînnoit angajamentul de a consolida în continuare democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, precum și de a susține principii și norme de drept internațional. Este important ca UE să își mențină angajamentul de a sprijini integritatea teritorială, precum și independența și suveranitatea tuturor partenerilor săi. |
| --- | --- |

1.5.

CESE salută recentele consultări cu partenerii din sud, care au avut loc la Barcelona, reuniunea ministerială informală privind viitorul PEV (Barcelona, 13 aprilie 2015) – unde participanții au reafirmat intenția de a conlucra pentru a crea o zonă de prosperitate și de bună vecinătate în Marea Mediterană – și Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic (PaE) (Riga, 21 și 22 mai 2015) – în care participanții și-au reînnoit angajamentul de a consolida în continuare democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, precum și de a susține principii și norme de drept internațional. Este important ca UE să își mențină angajamentul de a sprijini integritatea teritorială, precum și independența și suveranitatea tuturor partenerilor săi.

| 1.6. | CESE sugerează că noua PEV ar trebui să se concentreze asupra activităților menite să sporească securitatea umană și stabilitatea în vecinătatea UE, precum și asupra activităților care creează condiții economice mai favorabile și prosperitate în statele partenere din cadrul PEV. Obiectivul principal al PEV reînnoite ar trebui să fie asigurarea siguranței oamenilor și a perspectivei lor de a duce o viață demnă și prosperă în țara lor, fără violență, opresiune și sărăcie. PEV ar trebui să se angajeze în mod activ în măsurile de consolidare a încrederii și în acțiunile post-conflict. |
| --- | --- |

1.6.

CESE sugerează că noua PEV ar trebui să se concentreze asupra activităților menite să sporească securitatea umană și stabilitatea în vecinătatea UE, precum și asupra activităților care creează condiții economice mai favorabile și prosperitate în statele partenere din cadrul PEV. Obiectivul principal al PEV reînnoite ar trebui să fie asigurarea siguranței oamenilor și a perspectivei lor de a duce o viață demnă și prosperă în țara lor, fără violență, opresiune și sărăcie. PEV ar trebui să se angajeze în mod activ în măsurile de consolidare a încrederii și în acțiunile post-conflict.

| 1.7. | CESE subliniază că o mai bună ocupare a forței de muncă, o economie sustenabilă și care funcționează deschis, atragerea investițiilor străine, servicii publice eficace și accesibile și protecția socială oferă o bază de stabilitate, securitate și chiar de democratizare. Pe lângă cele două inițiative majore care conțin principalii factori pentru integrarea în continuare a țărilor din cadrul PEV cu UE, și anume liberalizarea comerțului [care constă, în principal, din acorduri de asociere (AA) și din zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA)], mobilitatea și facilitarea vizelor (sau liberalizarea vizelor pentru unele țări), CESE consideră educația și formarea profesională (în special pentru tineri) ca o a treia inițiativă de o importanță majoră în cadrul noii PEV. |
| --- | --- |

1.7.

CESE subliniază că o mai bună ocupare a forței de muncă, o economie sustenabilă și care funcționează deschis, atragerea investițiilor străine, servicii publice eficace și accesibile și protecția socială oferă o bază de stabilitate, securitate și chiar de democratizare. Pe lângă cele două inițiative majore care conțin principalii factori pentru integrarea în continuare a țărilor din cadrul PEV cu UE, și anume liberalizarea comerțului [care constă, în principal, din acorduri de asociere (AA) și din zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA)], mobilitatea și facilitarea vizelor (sau liberalizarea vizelor pentru unele țări), CESE consideră educația și formarea profesională (în special pentru tineri) ca o a treia inițiativă de o importanță majoră în cadrul noii PEV.

| 1.8. | CESE sugerează că PEV nu trebuie să se disocieze de politica externă și de securitate comună (PESC) și de politica de securitate și apărare comună (PSAC). Totodată, atunci când evaluează reacțiile și interesele altor părți interesate decât cele din zona PEV, UE ar trebui să rămână intransigentă și să garanteze că nimeni nu poate să impună unor state independente propria voința și nici să dicteze prioritățile sau obiectivele UE și ale țărilor din cadrul PEV. |
| --- | --- |

1.8.

CESE sugerează că PEV nu trebuie să se disocieze de politica externă și de securitate comună (PESC) și de politica de securitate și apărare comună (PSAC). Totodată, atunci când evaluează reacțiile și interesele altor părți interesate decât cele din zona PEV, UE ar trebui să rămână intransigentă și să garanteze că nimeni nu poate să impună unor state independente propria voința și nici să dicteze prioritățile sau obiectivele UE și ale țărilor din cadrul PEV.

| 1.9. | UE ar trebui să coopereze mai strâns cu alte organizații internaționale, cum ar fi NATO și ONU, pentru a apăra suveranitatea, independența și integritatea teritorială a tuturor țărilor din cadrul PEV. Este nevoie de diplomație și comunicare în afara zonei PEV (în special cu societatea civilă), ca un instrument de confruntare și de prevenire și pentru a genera relații reciproc avantajoase, care determină progres economic și standarde de viață îmbunătățite. |
| --- | --- |

1.9.

UE ar trebui să coopereze mai strâns cu alte organizații internaționale, cum ar fi NATO și ONU, pentru a apăra suveranitatea, independența și integritatea teritorială a tuturor țărilor din cadrul PEV. Este nevoie de diplomație și comunicare în afara zonei PEV (în special cu societatea civilă), ca un instrument de confruntare și de prevenire și pentru a genera relații reciproc avantajoase, care determină progres economic și standarde de viață îmbunătățite.

| 1.10. | CESE solicită gestionarea mobilității și migrației, prin promovarea solidarității statelor membre, ca parte a abordării globale a UE. Parteneriatele cu țările din cadrul PEV și cu alte țări sunt instrumente importante pentru a răspunde provocărilor semnificative ale acestei politici. UE ar trebui să acționeze rapid și coordonat pentru a rezolva situația umanitară din regiunea mediteraneeană. |
| --- | --- |

1.10.

CESE solicită gestionarea mobilității și migrației, prin promovarea solidarității statelor membre, ca parte a abordării globale a UE. Parteneriatele cu țările din cadrul PEV și cu alte țări sunt instrumente importante pentru a răspunde provocărilor semnificative ale acestei politici. UE ar trebui să acționeze rapid și coordonat pentru a rezolva situația umanitară din regiunea mediteraneeană.

| 1.11. | CESE subliniază că facilitarea eliberării și liberalizarea vizelor rămâne o inițiativă-cheie din punctul de vedere al partenerilor PEV. CESE salută negocierile cu Marocul privind un acord de readmisie și începerea negocierilor privind un acord de facilitare a vizelor. El așteaptă cu nerăbdare negocierile privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie cu Tunisia și Iordania. Liberalizarea regimului de vize (cu Moldova) și acordurile de facilitare a vizelor (cu Ucraina, Armenia, Azerbaidjan și Georgia) ar trebui să fie puse în aplicare integral și ar trebui să devină exemple de succes pentru toate țările din cadrul PEV. |
| --- | --- |

1.11.

CESE subliniază că facilitarea eliberării și liberalizarea vizelor rămâne o inițiativă-cheie din punctul de vedere al partenerilor PEV. CESE salută negocierile cu Marocul privind un acord de readmisie și începerea negocierilor privind un acord de facilitare a vizelor. El așteaptă cu nerăbdare negocierile privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie cu Tunisia și Iordania. Liberalizarea regimului de vize (cu Moldova) și acordurile de facilitare a vizelor (cu Ucraina, Armenia, Azerbaidjan și Georgia) ar trebui să fie puse în aplicare integral și ar trebui să devină exemple de succes pentru toate țările din cadrul PEV.

| 1.12. | CESE sugerează că rolul societății civile trebuie îmbunătățit pe trei căi principale: prin consolidarea competențelor societății civile, astfel încât să poată sprijini procesele de stabilizare și democratizare; includerea sporită a organizațiilor societății civile în angajamentele și activitățile legate de PEV și, în final, o mai bună utilizare a expertizei și resurselor societății civile europene pentru a susține dezvoltarea societății civile din țările din cadrul PEV. |
| --- | --- |

1.12.

CESE sugerează că rolul societății civile trebuie îmbunătățit pe trei căi principale: prin consolidarea competențelor societății civile, astfel încât să poată sprijini procesele de stabilizare și democratizare; includerea sporită a organizațiilor societății civile în angajamentele și activitățile legate de PEV și, în final, o mai bună utilizare a expertizei și resurselor societății civile europene pentru a susține dezvoltarea societății civile din țările din cadrul PEV.

| 1.13. | Comitetul solicită ca respectarea drepturilor fundamentale și a drepturilor sociale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă, să fie pe deplin luate în considerare. Dialogul social ar trebui, de asemenea, promovat, atât în dimensiunea estică cât și în dimensiunea sudică a PEV. CESE pledează pentru respectarea independenței partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile (OSC). |
| --- | --- |

1.13.

Comitetul solicită ca respectarea drepturilor fundamentale și a drepturilor sociale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă, să fie pe deplin luate în considerare. Dialogul social ar trebui, de asemenea, promovat, atât în dimensiunea estică cât și în dimensiunea sudică a PEV. CESE pledează pentru respectarea independenței partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile (OSC).

| 1.14. | CESE subliniază că este importantă încurajarea instituțiilor culturale (precum și a celor economice și politice) în sensul realizării dialogului și consensului. În opinia CESE, stabilizarea și democratizarea în țările din cadrul PEV depind și de viabilitatea modelului cultural și religios, care ar trebui să fie tolerant și favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

1.14.

CESE subliniază că este importantă încurajarea instituțiilor culturale (precum și a celor economice și politice) în sensul realizării dialogului și consensului. În opinia CESE, stabilizarea și democratizarea în țările din cadrul PEV depind și de viabilitatea modelului cultural și religios, care ar trebui să fie tolerant și favorabil incluziunii.

| 1.15. | CESE sugerează UE să trimită un semnal clar cetățenilor din țările PEV, indicând că obiectivele politicii au în vedere oamenii, securitatea și bunăstarea acestora. Asumarea în comun a responsabilității la nivelul societății civile ar trebui să devină o prioritate în întreaga UE. Revizuirea PEV trebuie să încurajeze o mai bună comunicare cu privire la interesele și valorile UE, atât în cadrul UE, cât și în țările partenere. |
| --- | --- |

1.15.

CESE sugerează UE să trimită un semnal clar cetățenilor din țările PEV, indicând că obiectivele politicii au în vedere oamenii, securitatea și bunăstarea acestora. Asumarea în comun a responsabilității la nivelul societății civile ar trebui să devină o prioritate în întreaga UE. Revizuirea PEV trebuie să încurajeze o mai bună comunicare cu privire la interesele și valorile UE, atât în cadrul UE, cât și în țările partenere.

2.   Provocările politicii europene de vecinătate (PEV)

| 2.1. | UE are nevoie de vecini cooperanți pentru a se simți în siguranță și prosperă ea însăși. PEV are ca obiectiv ambițios încurajarea țărilor învecinate să pună în aplicare reforme politice și economice, oferindu-le în schimb acces la piețele UE, pentru o mai mare mobilitate și pentru sprijin financiar. Creșterea provocărilor în materie de securitate și șocurile geopolitice din vecinătatea UE au subliniat și mai mult importanța unei zone de vecinătate stabile, democratice și prospere. |
| --- | --- |

2.1.

UE are nevoie de vecini cooperanți pentru a se simți în siguranță și prosperă ea însăși. PEV are ca obiectiv ambițios încurajarea țărilor învecinate să pună în aplicare reforme politice și economice, oferindu-le în schimb acces la piețele UE, pentru o mai mare mobilitate și pentru sprijin financiar. Creșterea provocărilor în materie de securitate și șocurile geopolitice din vecinătatea UE au subliniat și mai mult importanța unei zone de vecinătate stabile, democratice și prospere.

| 2.2. | Schimbările dramatice din vecinătatea UE reprezintă, de asemenea, o amenințare pentru țările din UE. Punerea în aplicare a Parteneriatului estic a provocat o politică agresivă din partea Rusiei nu numai față de vecinii UE, ci și față de state membre ale UE, în special statele nordice și țările din Europa Centrală și de Est. Conflictele violente din Siria, Irak și Libia au generat o criză umanitară, riscurile de terorism putându-se extinde către UE. |
| --- | --- |

2.2.

Schimbările dramatice din vecinătatea UE reprezintă, de asemenea, o amenințare pentru țările din UE. Punerea în aplicare a Parteneriatului estic a provocat o politică agresivă din partea Rusiei nu numai față de vecinii UE, ci și față de state membre ale UE, în special statele nordice și țările din Europa Centrală și de Est. Conflictele violente din Siria, Irak și Libia au generat o criză umanitară, riscurile de terorism putându-se extinde către UE.

| 2.3. | UE trebuie să recunoască rolul și influența asupra țărilor din cadrul PEV și a vecinilor lor, care au contribuit la tulburările politice și sociale și au stârnit interesul anumitor părți interesate de dincolo de frontierele țărilor din cadrul PEV. Primăvara arabă și consecințele sale, precum și criza din Ucraina ar trebui considerate dovezi ale impactului semnificativ al UE asupra proceselor sociale și politice. UE a contribuit la sensibilizarea sporită a cetățenilor și la stimularea aspirațiilor lor față de guvernele naționale; cel puțin în parte, UE a activat societatea civilă, care inițiază activități politice. |
| --- | --- |

2.3.

UE trebuie să recunoască rolul și influența asupra țărilor din cadrul PEV și a vecinilor lor, care au contribuit la tulburările politice și sociale și au stârnit interesul anumitor părți interesate de dincolo de frontierele țărilor din cadrul PEV. Primăvara arabă și consecințele sale, precum și criza din Ucraina ar trebui considerate dovezi ale impactului semnificativ al UE asupra proceselor sociale și politice. UE a contribuit la sensibilizarea sporită a cetățenilor și la stimularea aspirațiilor lor față de guvernele naționale; cel puțin în parte, UE a activat societatea civilă, care inițiază activități politice.

| 2.4. | Totodată, PEV a provocat unele dezamăgiri, atât în UE, cât și în țările din cadrul PEV. Prin urmare, sunt necesare schimbări fundamentale pentru a revizui PEV și instrumentele sale, care ar trebui să se bazeze pe principiile diferențierii și flexibilității. Domeniul de aplicare geografic în sud și est a PEV ar trebui să fie menținut, dar politicile privind relațiile ar trebui dezvoltate și îmbunătățite. PEV ar trebui să încurajeze toate țările vecine să devină parteneri reali de dialog și cooperare. |
| --- | --- |

2.4.

Totodată, PEV a provocat unele dezamăgiri, atât în UE, cât și în țările din cadrul PEV. Prin urmare, sunt necesare schimbări fundamentale pentru a revizui PEV și instrumentele sale, care ar trebui să se bazeze pe principiile diferențierii și flexibilității. Domeniul de aplicare geografic în sud și est a PEV ar trebui să fie menținut, dar politicile privind relațiile ar trebui dezvoltate și îmbunătățite. PEV ar trebui să încurajeze toate țările vecine să devină parteneri reali de dialog și cooperare.

3.   Principalii piloni ai noii politici europene de vecinătate

3.1.   
  Economie și prosperitate

| 3.1.1. | CESE observă că îmbunătățirea relațiilor dintre UE și țările PEV va depinde de patru condiții: stabilitate, transparență, regulile pieței libere și a o strategie pe termen lung. Politica europeană de vecinătate revizuită ar trebui să se concentreze pe crearea unor condiții de evoluție economică și socială durabile în țările din cadrul PEV. O mai bună ocupare a forței de muncă și o economie care funcționează deschis generează o valoare adăugată ridicată în favoarea societății în ansamblu, furnizând astfel o bază de stabilitate, securitate și chiar de democratizare. UE ar trebui să se concentreze mai mult pe instrumente cu o finanțare mai solidă, care oferă sprijin pentru: ajustările economice care vor fi necesare pentru a spori competitivitatea, inițiativele de investiții în întreprinderi sustenabile și adaptările producției economice care au ca scop generarea de locuri de muncă de calitate superioară. Trebuie acordată o atenție deosebită consolidării rolului economic al tinerilor, femeilor și grupurilor marginalizate. Inițiativele de creștere economică și ocupare a forței de muncă trebuie să beneficieze de o finanțare adecvată și să fie însoțite de programe personalizate. Punerea în aplicare a acestor programe ar putea să se inspire din bunele practici ale programului „Inițiativă pentru coeziunea socială”, în conexiune cu „Pactul de stabilitate pentru Europa de Sud-Est” (1). |
| --- | --- |

3.1.1.

CESE observă că îmbunătățirea relațiilor dintre UE și țările PEV va depinde de patru condiții: stabilitate, transparență, regulile pieței libere și a o strategie pe termen lung. Politica europeană de vecinătate revizuită ar trebui să se concentreze pe crearea unor condiții de evoluție economică și socială durabile în țările din cadrul PEV. O mai bună ocupare a forței de muncă și o economie care funcționează deschis generează o valoare adăugată ridicată în favoarea societății în ansamblu, furnizând astfel o bază de stabilitate, securitate și chiar de democratizare. UE ar trebui să se concentreze mai mult pe instrumente cu o finanțare mai solidă, care oferă sprijin pentru: ajustările economice care vor fi necesare pentru a spori competitivitatea, inițiativele de investiții în întreprinderi sustenabile și adaptările producției economice care au ca scop generarea de locuri de muncă de calitate superioară. Trebuie acordată o atenție deosebită consolidării rolului economic al tinerilor, femeilor și grupurilor marginalizate. Inițiativele de creștere economică și ocupare a forței de muncă trebuie să beneficieze de o finanțare adecvată și să fie însoțite de programe personalizate. Punerea în aplicare a acestor programe ar putea să se inspire din bunele practici ale programului „Inițiativă pentru coeziunea socială”, în conexiune cu „Pactul de stabilitate pentru Europa de Sud-Est” (1).

| 3.1.2. | Educația și formarea profesională ar fi cele mai bune investiții pe termen lung în creștere economică și securitate durabilă. UE ar trebui să ia în considerare oportunitățile de extindere a programelor Erasmus+, pentru a permite țărilor din cadrul PEV să-și ridice nivelul de participare. Aceste programe oferă cel mai bun mecanism pentru schimburile de competențe științifice și profesionale dintre UE și cei mai avansați parteneri din cadrul PEV. CESE salută primul apel internațional Erasmus+, lansat în octombrie 2014, și încurajează UE să lărgească oportunitățile de a participa oferite țărilor PEV, odată cu creșterea finanțării pentru alte instrumente educaționale și de formare profesională. |
| --- | --- |

3.1.2.

Educația și formarea profesională ar fi cele mai bune investiții pe termen lung în creștere economică și securitate durabilă. UE ar trebui să ia în considerare oportunitățile de extindere a programelor Erasmus+, pentru a permite țărilor din cadrul PEV să-și ridice nivelul de participare. Aceste programe oferă cel mai bun mecanism pentru schimburile de competențe științifice și profesionale dintre UE și cei mai avansați parteneri din cadrul PEV. CESE salută primul apel internațional Erasmus+, lansat în octombrie 2014, și încurajează UE să lărgească oportunitățile de a participa oferite țărilor PEV, odată cu creșterea finanțării pentru alte instrumente educaționale și de formare profesională.

| 3.1.3. | UE ar trebui să depună eforturi pentru a realiza o zonă de liber schimb între UE și toate țările din cadrul PEV. Acest lucru poate fi considerat un instrument esențial pentru creșterea prosperității economice și sociale durabile. UE ar trebui să încerce într-un mod mai activ să integreze partenerii PEV în piața unică UE, în special prin stabilirea zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), de îndată ce sunt îndeplinite condițiile necesare. Țările din cadrul PEV care acordă prioritate unei integrări sporite se pot axa pe procesul de semnare a AA și DCFTA, în timp ce altele s-ar putea angaja în cadrul unor platforme de cooperare alternative (cum ar fi Uniunea Europeană a Energiei etc.). Cu toate acestea, AA și DCFTA nu ar trebui să privite ca un scop în sine sau ca singura cale disponibilă. Valoarea lor ar trebui să fie evaluată în funcție de impactul lor pozitiv asupra dezvoltării economice durabile, a inovării, a ocupării stabile a forței de muncă și consolidării capacității fiscale în țările din cadrul PEV. |
| --- | --- |

3.1.3.

UE ar trebui să depună eforturi pentru a realiza o zonă de liber schimb între UE și toate țările din cadrul PEV. Acest lucru poate fi considerat un instrument esențial pentru creșterea prosperității economice și sociale durabile. UE ar trebui să încerce într-un mod mai activ să integreze partenerii PEV în piața unică UE, în special prin stabilirea zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), de îndată ce sunt îndeplinite condițiile necesare. Țările din cadrul PEV care acordă prioritate unei integrări sporite se pot axa pe procesul de semnare a AA și DCFTA, în timp ce altele s-ar putea angaja în cadrul unor platforme de cooperare alternative (cum ar fi Uniunea Europeană a Energiei etc.). Cu toate acestea, AA și DCFTA nu ar trebui să privite ca un scop în sine sau ca singura cale disponibilă. Valoarea lor ar trebui să fie evaluată în funcție de impactul lor pozitiv asupra dezvoltării economice durabile, a inovării, a ocupării stabile a forței de muncă și consolidării capacității fiscale în țările din cadrul PEV.

| 3.1.4. | CESE salută lansarea facilității CDFTA pentru IMM-uri, destinată sprijinirii IMM-urilor din Georgia, Moldova și Ucraina, ajutându-le să valorifice noi oportunități comerciale care decurg din DCFTA și să atingă standarde de calitate superioară, aliniate la cele mai bune practici ale UE. Cel de-al 3-lea Forum de afaceri al Parteneriatului estic (Riga, 21 mai 2015), a subliniat că, pentru a se putea valorifica la maximum avantajele oferite de AA și DCFTA, trebuie furnizate instrumente suplimentare pentru a ajuta întreprinderile să se transforme și să se adapteze la standarde mai ridicate. S-a sugerat, de asemenea, că activitățile antreprenoriale și comerciale ar trebui să fie mai bine promovate în regiune. |
| --- | --- |

3.1.4.

CESE salută lansarea facilității CDFTA pentru IMM-uri, destinată sprijinirii IMM-urilor din Georgia, Moldova și Ucraina, ajutându-le să valorifice noi oportunități comerciale care decurg din DCFTA și să atingă standarde de calitate superioară, aliniate la cele mai bune practici ale UE. Cel de-al 3-lea Forum de afaceri al Parteneriatului estic (Riga, 21 mai 2015), a subliniat că, pentru a se putea valorifica la maximum avantajele oferite de AA și DCFTA, trebuie furnizate instrumente suplimentare pentru a ajuta întreprinderile să se transforme și să se adapteze la standarde mai ridicate. S-a sugerat, de asemenea, că activitățile antreprenoriale și comerciale ar trebui să fie mai bine promovate în regiune.

| 3.1.5. | Noua PEV ar trebui să sprijine reformele în materie de administrație publică, justiție, securitate, reglementare juridică și punerea eficace în aplicare a legislației, una dintre cele mai vizibile activități ale sale. Se pot genera tendințe pozitive, cum ar fi creșterea investițiilor în țările din cadrul PEV și consolidarea cooperării dintre întreprinderile din UE și PEV doar prin efectuarea de progrese vizibile în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a criminalității organizate în țările din vecinătatea UE. Toate țările vecine ale UE se confruntă cu fenomenul răspândit al corupției. În ciuda eforturilor de a-l combate, acest fenomen persistă și pătrunde la toate nivelurile vieții publice și private. Prin urmare, în cadrul programelor de finanțare, UE ar trebui să îmbunătățească condiționalitatea, în vederea stabilirii unor măsuri credibile de combatere a corupției și a creării unui mecanism solid de monitorizare a aplicării acestor măsuri. Aceeași atenție trebuie acordată consolidării eficacității, viabilității și accesibilității serviciilor sociale, de educație și de sănătate în țările PEV, deoarece acestea sunt de o importanță vitală pentru calitatea vieții și siguranța oamenilor care trăiesc în aceste țări. |
| --- | --- |

3.1.5.

Noua PEV ar trebui să sprijine reformele în materie de administrație publică, justiție, securitate, reglementare juridică și punerea eficace în aplicare a legislației, una dintre cele mai vizibile activități ale sale. Se pot genera tendințe pozitive, cum ar fi creșterea investițiilor în țările din cadrul PEV și consolidarea cooperării dintre întreprinderile din UE și PEV doar prin efectuarea de progrese vizibile în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a criminalității organizate în țările din vecinătatea UE. Toate țările vecine ale UE se confruntă cu fenomenul răspândit al corupției. În ciuda eforturilor de a-l combate, acest fenomen persistă și pătrunde la toate nivelurile vieții publice și private. Prin urmare, în cadrul programelor de finanțare, UE ar trebui să îmbunătățească condiționalitatea, în vederea stabilirii unor măsuri credibile de combatere a corupției și a creării unui mecanism solid de monitorizare a aplicării acestor măsuri. Aceeași atenție trebuie acordată consolidării eficacității, viabilității și accesibilității serviciilor sociale, de educație și de sănătate în țările PEV, deoarece acestea sunt de o importanță vitală pentru calitatea vieții și siguranța oamenilor care trăiesc în aceste țări.

3.2.   
  Stabilitate și securitate

| 3.2.1. | Stabilitatea și securitatea umană ar trebui să devină cele mai importante obiective ale PEV. CESE consideră că o vecinătate prosperă și sigură poate fi asigurată doar dacă securitatea umană crește semnificativ în regiune. Calitatea guvernanței, respectarea drepturilor omului, lipsa criminalității și a amenințării fizice, precum și o dezvoltare economică favorabilă incluziunii și protecției sociale și de mediu sunt tot atâția factori care determină stabilitatea în regiune pe termen mediu și lung. Instabilitatea din vecinătatea UE și lipsa de credibilitate de care suferă modelul PEV și instrumentele sale nu ar trebui să ducă la scăderea nivelului de ambiție sau la refuzul de a duce la îndeplinire angajamentele asumate de UE. Programele și instrumentele de asigurare a stabilității și de prevenire a conflictelor ar trebui să se numere printre prioritățile majore ale PEV. |
| --- | --- |

3.2.1.

Stabilitatea și securitatea umană ar trebui să devină cele mai importante obiective ale PEV. CESE consideră că o vecinătate prosperă și sigură poate fi asigurată doar dacă securitatea umană crește semnificativ în regiune. Calitatea guvernanței, respectarea drepturilor omului, lipsa criminalității și a amenințării fizice, precum și o dezvoltare economică favorabilă incluziunii și protecției sociale și de mediu sunt tot atâția factori care determină stabilitatea în regiune pe termen mediu și lung. Instabilitatea din vecinătatea UE și lipsa de credibilitate de care suferă modelul PEV și instrumentele sale nu ar trebui să ducă la scăderea nivelului de ambiție sau la refuzul de a duce la îndeplinire angajamentele asumate de UE. Programele și instrumentele de asigurare a stabilității și de prevenire a conflictelor ar trebui să se numere printre prioritățile majore ale PEV.

| 3.2.2. | UE ar trebui să coopereze mai strâns cu alte organizații internaționale, cum ar fi NATO și ONU, pentru a apăra suveranitatea, independența și integritatea teritorială a tuturor țărilor din cadrul PEV. Este nevoie de diplomație și comunicare în afara zonei PEV (în special cu societatea civilă), ca un instrument de confruntare și de prevenire și pentru a genera relații reciproc avantajoase, care determină progres economic și standarde de viață îmbunătățite. |
| --- | --- |

3.2.2.

UE ar trebui să coopereze mai strâns cu alte organizații internaționale, cum ar fi NATO și ONU, pentru a apăra suveranitatea, independența și integritatea teritorială a tuturor țărilor din cadrul PEV. Este nevoie de diplomație și comunicare în afara zonei PEV (în special cu societatea civilă), ca un instrument de confruntare și de prevenire și pentru a genera relații reciproc avantajoase, care determină progres economic și standarde de viață îmbunătățite.

| 3.2.3. | PEV are de jucat un rol fundamental în prevenirea radicalizării, combaterea terorismului și a criminalității organizate. Pe lângă adoptarea de măsuri necesare și proporționale în vederea combaterii terorismului, UE trebuie să utilizeze actualele instrumente ale PEV în vederea abordării cauzelor structurale ale răspândirii acestuia. Sunt necesare investiții în educație și oportunități economice, precum și măsuri de îmbunătățire a guvernanței (2). |
| --- | --- |

3.2.3.

PEV are de jucat un rol fundamental în prevenirea radicalizării, combaterea terorismului și a criminalității organizate. Pe lângă adoptarea de măsuri necesare și proporționale în vederea combaterii terorismului, UE trebuie să utilizeze actualele instrumente ale PEV în vederea abordării cauzelor structurale ale răspândirii acestuia. Sunt necesare investiții în educație și oportunități economice, precum și măsuri de îmbunătățire a guvernanței (2).

| 3.2.4. | Noua PEV ar trebui să preconizeze armonizarea instrumentelor de exercitare a puterii, fie coercitive („hard power”), fie necoercitive („soft power”). PEV nu trebuie să se disocieze de politica externă și de securitate comună (PESC) și de politica de securitate și apărare comună (PSAC). Actuala revizuire a PEV ar trebui să fie strâns legată de Strategia revizuită de securitate a UE. |
| --- | --- |

3.2.4.

Noua PEV ar trebui să preconizeze armonizarea instrumentelor de exercitare a puterii, fie coercitive („hard power”), fie necoercitive („soft power”). PEV nu trebuie să se disocieze de politica externă și de securitate comună (PESC) și de politica de securitate și apărare comună (PSAC). Actuala revizuire a PEV ar trebui să fie strâns legată de Strategia revizuită de securitate a UE.

| 3.2.5. | Chestiunea „vecinilor vecinilor” este extrem de importantă. Nimeni nu poate să impună unor state independente propria voință sau să dicteze priorități și obiective UE și țărilor din cadrul PEV. CESE subliniază faptul că ar fi mai profitabil pentru Rusia să se implice în eforturile de a crea țări stabile, democratice și avansate din punct de vedere economic, decât să intre în conflict cu țările din cadrul PEV care urmăresc o mai bună integrare cu UE. |
| --- | --- |

3.2.5.

Chestiunea „vecinilor vecinilor” este extrem de importantă. Nimeni nu poate să impună unor state independente propria voință sau să dicteze priorități și obiective UE și țărilor din cadrul PEV. CESE subliniază faptul că ar fi mai profitabil pentru Rusia să se implice în eforturile de a crea țări stabile, democratice și avansate din punct de vedere economic, decât să intre în conflict cu țările din cadrul PEV care urmăresc o mai bună integrare cu UE.

| 3.3. | Mobilitatea și migrația |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Facilitarea eliberării vizelor rămâne o inițiativă-cheie din punctul de vedere al partenerilor PEV. CESE salută negocierile (lansate în ianuarie 2015) cu Marocul privind un acord de readmisie și începerea negocierilor privind un acord de facilitare a vizelor. El așteaptă cu nerăbdare negocierilor privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie cu Tunisia și Iordania. Liberalizarea regimului de vize (cu Moldova) și acordurile de facilitare a vizelor, (cu Ucraina, Armenia, Azerbaidjan și Georgia) ar trebui să fie puse în aplicare integral și ar trebui să devină un exemplu de succes pentru toate țările din cadrul PEV. CESE consideră că acordurile de liberalizare a vizelor cu Ucraina și Georgia constituie un instrument puternic, care încurajează o integrare cât mai rapidă a acestor state cu UE. Cu toate acestea, punerea în aplicare a acestor acorduri ar trebui să fie însoțită de creșterea sprijinului internațional, pentru a garanta integritatea teritorială și controlul frontierelor. |
| --- | --- |

3.3.1.

Facilitarea eliberării vizelor rămâne o inițiativă-cheie din punctul de vedere al partenerilor PEV. CESE salută negocierile (lansate în ianuarie 2015) cu Marocul privind un acord de readmisie și începerea negocierilor privind un acord de facilitare a vizelor. El așteaptă cu nerăbdare negocierilor privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie cu Tunisia și Iordania. Liberalizarea regimului de vize (cu Moldova) și acordurile de facilitare a vizelor, (cu Ucraina, Armenia, Azerbaidjan și Georgia) ar trebui să fie puse în aplicare integral și ar trebui să devină un exemplu de succes pentru toate țările din cadrul PEV. CESE consideră că acordurile de liberalizare a vizelor cu Ucraina și Georgia constituie un instrument puternic, care încurajează o integrare cât mai rapidă a acestor state cu UE. Cu toate acestea, punerea în aplicare a acestor acorduri ar trebui să fie însoțită de creșterea sprijinului internațional, pentru a garanta integritatea teritorială și controlul frontierelor.

| 3.3.2. | Politica de vecinătate a UE ar trebui să facă parte din abordarea globală în materie de migrație și mobilitate. Este important ca UE să stimuleze migrația în scopuri ocupaționale și educaționale, prin proceduri legale, flexibile și transparente (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

Politica de vecinătate a UE ar trebui să facă parte din abordarea globală în materie de migrație și mobilitate. Este important ca UE să stimuleze migrația în scopuri ocupaționale și educaționale, prin proceduri legale, flexibile și transparente (3).

| 3.3.3. | Ca răspuns la recentele evenimente, care au dus la creșterea fluxurilor migratorii din Africa de Nord, fluxuri care, din păcate, s-au soldat cu un număr semnificativ de decese în condiții tragice, UE ar trebui să ia urgent măsuri în direcția protejării vieții celor care intenționează să ajungă pe teritoriul UE. UE ar trebui să își asume un angajament mai serios și mai amplu față de țările implicate în aceste fluxuri de migrație, țările de origine și de tranzit. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ca răspuns la recentele evenimente, care au dus la creșterea fluxurilor migratorii din Africa de Nord, fluxuri care, din păcate, s-au soldat cu un număr semnificativ de decese în condiții tragice, UE ar trebui să ia urgent măsuri în direcția protejării vieții celor care intenționează să ajungă pe teritoriul UE. UE ar trebui să își asume un angajament mai serios și mai amplu față de țările implicate în aceste fluxuri de migrație, țările de origine și de tranzit.

| 3.3.4. | UE trebuie să încheie acorduri cu țările terțe, în special cu țările vecine, cu țările de origine ale imigranților și cu țările de tranzit, ținând seama de situația specifică din fiecare țară. Prioritățile stabilite în aceste parteneriate pentru mobilitate includ elemente legate de migrația economică și de mobilitate. Ar trebui să se acorde prioritate organizării migrației legale și politicii în domeniul vizelor, recunoașterii diplomelor, mobilității educaționale, drepturilor la asigurări sociale și contribuției la dezvoltare a migrației și mobilității (4). Este prioritară o reformă a Frontex care să însemne transformarea acesteia într-un serviciu european de pază la frontiere care să sprijine statele membre și dezvoltarea unui sistem mai eficient și standardizat de responsabilizare cu privire la activitățile sale (5). |
| --- | --- |

3.3.4.

UE trebuie să încheie acorduri cu țările terțe, în special cu țările vecine, cu țările de origine ale imigranților și cu țările de tranzit, ținând seama de situația specifică din fiecare țară. Prioritățile stabilite în aceste parteneriate pentru mobilitate includ elemente legate de migrația economică și de mobilitate. Ar trebui să se acorde prioritate organizării migrației legale și politicii în domeniul vizelor, recunoașterii diplomelor, mobilității educaționale, drepturilor la asigurări sociale și contribuției la dezvoltare a migrației și mobilității (4). Este prioritară o reformă a Frontex care să însemne transformarea acesteia într-un serviciu european de pază la frontiere care să sprijine statele membre și dezvoltarea unui sistem mai eficient și standardizat de responsabilizare cu privire la activitățile sale (5).

| 3.4. | Diferențierea |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | PEV revizuită ar trebui să fie reformulată pentru o aplicare mai flexibilă a principiului diferențierii, atât sub aspect geografic, cât și – în cadrul regiunilor – în funcție de intensitatea aspirațiilor țărilor din cadrul PEV, de nivelul de respectare a libertăților civile și a drepturilor omului, de capacitatea lor instituțională și de nevoile în materie de securitate. Deși sprijină principiul diferențierii, toate țările partenere ar trebui să se și angajeze în sensul respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept. Acceptarea valorilor democratice și respectarea drepturilor omului ar trebui să se aplice în toate statele, deoarece aplicarea unor standarde duble ar demoraliza alte țări din cadrul PEV. |
| --- | --- |

3.4.1.

PEV revizuită ar trebui să fie reformulată pentru o aplicare mai flexibilă a principiului diferențierii, atât sub aspect geografic, cât și – în cadrul regiunilor – în funcție de intensitatea aspirațiilor țărilor din cadrul PEV, de nivelul de respectare a libertăților civile și a drepturilor omului, de capacitatea lor instituțională și de nevoile în materie de securitate. Deși sprijină principiul diferențierii, toate țările partenere ar trebui să se și angajeze în sensul respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept. Acceptarea valorilor democratice și respectarea drepturilor omului ar trebui să se aplice în toate statele, deoarece aplicarea unor standarde duble ar demoraliza alte țări din cadrul PEV.

| 3.4.2. | UE își păstrează interesul și angajamentul față de principiul condiționalității. CESE a subliniat principiul diferențierii și condiționalității în cadrul relațiilor sale cu țările partenere (6). În același timp, Comitetul și-a exprimat dorința de a se asigura că o abordare bazată pe principiul „mai puțin pentru mai puțin” nu ar aduce atingere potențialului unei țări de a implementa reforme în conformitate cu propriul ritm și propria capacitate de absorbție. În cazul în care guvernele țărilor din cadrul PEV manifestă un refuz față de instrumentele PEV, puterea necoercitivă a UE ar trebui să fie direcționată către societatea civilă. |
| --- | --- |

3.4.2.

UE își păstrează interesul și angajamentul față de principiul condiționalității. CESE a subliniat principiul diferențierii și condiționalității în cadrul relațiilor sale cu țările partenere (6). În același timp, Comitetul și-a exprimat dorința de a se asigura că o abordare bazată pe principiul „mai puțin pentru mai puțin” nu ar aduce atingere potențialului unei țări de a implementa reforme în conformitate cu propriul ritm și propria capacitate de absorbție. În cazul în care guvernele țărilor din cadrul PEV manifestă un refuz față de instrumentele PEV, puterea necoercitivă a UE ar trebui să fie direcționată către societatea civilă.

| 3.4.3. | PEV este diferită de politica de extindere; cu toate acestea, statele europene sunt libere să candideze la aderarea la UE dacă îndeplinesc criteriile și condițiile de admitere, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În cazul în care PEV insuflă unei țări europene dorința de a respecta criteriile de la Copenhaga, un astfel de rezultat – dobândit prin abordarea „mai mult pentru mai mult” – ar fi demn de laudă. |
| --- | --- |

3.4.3.

PEV este diferită de politica de extindere; cu toate acestea, statele europene sunt libere să candideze la aderarea la UE dacă îndeplinesc criteriile și condițiile de admitere, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În cazul în care PEV insuflă unei țări europene dorința de a respecta criteriile de la Copenhaga, un astfel de rezultat – dobândit prin abordarea „mai mult pentru mai mult” – ar fi demn de laudă.

4.   Punerea accentului pe societatea civilă și comunicare

4.1.   
  Societatea civilă

| 4.1.1. | Rolul societății civile în dezvoltarea PEV ar trebui regândit și consolidat în continuare. Comitetul a identificat domeniile de activitate ale societății civile: drepturile omului, drepturile economice, sociale și culturale, precum și protecția libertății religioase, acestea fiind criterii esențiale de evaluare a guvernanței (7). Asumarea în comun a responsabilității la nivelul societății civile ar trebui să devină o prioritate în întreaga UE. Ar trebui consolidate și extinse instrumentele de cooperare, cum ar fi Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

4.1.1.

Rolul societății civile în dezvoltarea PEV ar trebui regândit și consolidat în continuare. Comitetul a identificat domeniile de activitate ale societății civile: drepturile omului, drepturile economice, sociale și culturale, precum și protecția libertății religioase, acestea fiind criterii esențiale de evaluare a guvernanței (7). Asumarea în comun a responsabilității la nivelul societății civile ar trebui să devină o prioritate în întreaga UE. Ar trebui consolidate și extinse instrumentele de cooperare, cum ar fi Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic.

| 4.1.2. | CESE sugerează că există trei căi principale de reformă: consolidarea competențelor societății civile, astfel încât să poată sprijini mai bine procesele de stabilizare și democratizare; includerea sporită a organizațiilor societății civile în angajamentele și activitățile legate de PEV și, în final, o mai bună utilizare a expertizei și resurselor societății civile europene pentru a susține dezvoltarea societății civile din țările din cadrul PEV. |
| --- | --- |

4.1.2.

CESE sugerează că există trei căi principale de reformă: consolidarea competențelor societății civile, astfel încât să poată sprijini mai bine procesele de stabilizare și democratizare; includerea sporită a organizațiilor societății civile în angajamentele și activitățile legate de PEV și, în final, o mai bună utilizare a expertizei și resurselor societății civile europene pentru a susține dezvoltarea societății civile din țările din cadrul PEV.

| 4.1.3. | Astfel cum s-a demonstrat în procesul de tranziție către democrație în Europa Centrală și de Est, societatea civilă este un actor de prim rang în procesul de realizare a stabilității și de democratizare. Utilizând instrumentele sale, PEV ar trebui să aloce resurse semnificative pentru îmbunătățirea capacității organizaționale a societății civile și integrarea acesteia în procesele de guvernare (8). O dimensiune esențială este sprijinirea dialogului social și consultarea publică instituționalizată, ca instrumente de construire a consensului și a progresului democratic (9). |
| --- | --- |

4.1.3.

Astfel cum s-a demonstrat în procesul de tranziție către democrație în Europa Centrală și de Est, societatea civilă este un actor de prim rang în procesul de realizare a stabilității și de democratizare. Utilizând instrumentele sale, PEV ar trebui să aloce resurse semnificative pentru îmbunătățirea capacității organizaționale a societății civile și integrarea acesteia în procesele de guvernare (8). O dimensiune esențială este sprijinirea dialogului social și consultarea publică instituționalizată, ca instrumente de construire a consensului și a progresului democratic (9).

| 4.1.4. | UE ar trebui să introducă, în acordurile bilaterale, clauze privind protecția libertăților democratice și a drepturilor individuale; ca un element crucial pentru punerea lor în aplicare, CESE solicită însă criterii de evaluare a guvernanței unei țări care să includă o evaluare comparativă privind modul în care este tratată societatea civilă (cadrul legislativ, consolidarea capacităților, dialogul etc.), drepturile omului, precum și drepturile economice, sociale și culturale (10). |
| --- | --- |

4.1.4.

UE ar trebui să introducă, în acordurile bilaterale, clauze privind protecția libertăților democratice și a drepturilor individuale; ca un element crucial pentru punerea lor în aplicare, CESE solicită însă criterii de evaluare a guvernanței unei țări care să includă o evaluare comparativă privind modul în care este tratată societatea civilă (cadrul legislativ, consolidarea capacităților, dialogul etc.), drepturile omului, precum și drepturile economice, sociale și culturale (10).

| 4.1.5. | CESE solicită ca societatea civilă să fie implicată mai îndeaproape în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a acordurilor dintre UE și țările din cadrul PEV (11). Raportarea privind progresele înregistrate în domeniul PEV nu ar trebui să reflecte doar date și poziții oficiale ale guvernului, ci ar trebui să ia în considerare contribuții mai consistente din partea actorilor guvernamentali și neguvernamentali. CESE consideră că societatea civilă din UE și din țările partenere ar trebui să se implice în elaborarea unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile înainte de începerea negocierilor, iar mecanismele societății civile ar trebui să fie incluse în viitoarele DCFTA (12). |
| --- | --- |

4.1.5.

CESE solicită ca societatea civilă să fie implicată mai îndeaproape în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a acordurilor dintre UE și țările din cadrul PEV (11). Raportarea privind progresele înregistrate în domeniul PEV nu ar trebui să reflecte doar date și poziții oficiale ale guvernului, ci ar trebui să ia în considerare contribuții mai consistente din partea actorilor guvernamentali și neguvernamentali. CESE consideră că societatea civilă din UE și din țările partenere ar trebui să se implice în elaborarea unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile înainte de începerea negocierilor, iar mecanismele societății civile ar trebui să fie incluse în viitoarele DCFTA (12).

| 4.1.6. | Instrumentele PEV ar trebui să fie ușor accesibile organizațiilor societății civile din statele membre și statelor din cadrul PEV. Acestea ar trebui să încurajeze dialogul, un angajament mai ferm și schimburile de idei. CESE subliniază că partenerii sociali, organizațiile societății civile și consiliile economice și sociale ale statelor membre joacă un rol vital în ceea ce privește schimbul de experiență și cunoștințe, diseminarea informației, evaluarea comparativă, transferul de competențe și resurse administrative (13). |
| --- | --- |

4.1.6.

Instrumentele PEV ar trebui să fie ușor accesibile organizațiilor societății civile din statele membre și statelor din cadrul PEV. Acestea ar trebui să încurajeze dialogul, un angajament mai ferm și schimburile de idei. CESE subliniază că partenerii sociali, organizațiile societății civile și consiliile economice și sociale ale statelor membre joacă un rol vital în ceea ce privește schimbul de experiență și cunoștințe, diseminarea informației, evaluarea comparativă, transferul de competențe și resurse administrative (13).

4.2.   
  Dialogul social

| 4.2.1. | CESE a subliniat în mod constant importanța dialogului social pentru promovarea dezvoltării economice și a democratizării. Acesta a evidențiat, de asemenea, succesul general al PEV (14). Dialogul social ar trebui, de asemenea, încurajat, atât în dimensiunea estică cât și în dimensiunea sudică a PEV. CESE pledează pentru respectarea independența partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile (OSC). Acesta este unul dintre drepturile umane și sociale fundamentale definite de organizațiile internaționale și europene (15). |
| --- | --- |

4.2.1.

CESE a subliniat în mod constant importanța dialogului social pentru promovarea dezvoltării economice și a democratizării. Acesta a evidențiat, de asemenea, succesul general al PEV (14). Dialogul social ar trebui, de asemenea, încurajat, atât în dimensiunea estică cât și în dimensiunea sudică a PEV. CESE pledează pentru respectarea independența partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile (OSC). Acesta este unul dintre drepturile umane și sociale fundamentale definite de organizațiile internaționale și europene (15).

| 4.2.2. | Comitetul solicită recunoașterea deplină a acestor drepturi fundamentale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă. El solicită țărilor implicate să întreprindă eforturile necesare pentru a progresa sub aspectul integrării normelor europene și internaționale, astfel cum sunt definite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Carta socială europeană (Consiliul Europei) și de Organizația Internațională a Muncii (OIM), precum și al punerii în practică a unui stat de drept social. Respectarea acestor norme trebuie să facă parte din criteriile luate în considerare în mod oficial la elaborarea „acordurilor de asociere” și la evaluarea acestora (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

Comitetul solicită recunoașterea deplină a acestor drepturi fundamentale, în special a libertății de asociere și a libertății de negociere colectivă. El solicită țărilor implicate să întreprindă eforturile necesare pentru a progresa sub aspectul integrării normelor europene și internaționale, astfel cum sunt definite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Carta socială europeană (Consiliul Europei) și de Organizația Internațională a Muncii (OIM), precum și al punerii în practică a unui stat de drept social. Respectarea acestor norme trebuie să facă parte din criteriile luate în considerare în mod oficial la elaborarea „acordurilor de asociere” și la evaluarea acestora (16).

| 4.2.3. | În ciuda faptului că există organizații ale angajatorilor și salariaților în toate țările din cadrul PEV, dialogul social – care joacă un rol important dacă se urmărește creșterea economică durabilă și menținerea păcii sociale în societate – este, până în prezent, destul de slab în țările din cadrul PEV. Ar trebui stabilit un program sistematic pentru promovarea schimbului de bune practici desprinse din experiența în domeniul politicii sociale și de ocupare a forței de muncă, atât în UE, cât și în țările partenere |
| --- | --- |

4.2.3.

În ciuda faptului că există organizații ale angajatorilor și salariaților în toate țările din cadrul PEV, dialogul social – care joacă un rol important dacă se urmărește creșterea economică durabilă și menținerea păcii sociale în societate – este, până în prezent, destul de slab în țările din cadrul PEV. Ar trebui stabilit un program sistematic pentru promovarea schimbului de bune practici desprinse din experiența în domeniul politicii sociale și de ocupare a forței de muncă, atât în UE, cât și în țările partenere

4.3.   
  Dialogul cultural

| 4.3.1. | PEV ar trebui să încurajeze o mai bună înțelegere – atât între țările din cadrul PEV, cât și între UE și țările din cadrul PEV – a culturii, dialogului religios și diversității culturale proprii fiecărei țări. Pe termen lung, stabilizarea și democratizarea în țările din cadrul PEV depind și de viabilitatea modelelor culturale și religioase, de cât de tolerante și favorabile incluziunii sunt acestea. |
| --- | --- |

4.3.1.

PEV ar trebui să încurajeze o mai bună înțelegere – atât între țările din cadrul PEV, cât și între UE și țările din cadrul PEV – a culturii, dialogului religios și diversității culturale proprii fiecărei țări. Pe termen lung, stabilizarea și democratizarea în țările din cadrul PEV depind și de viabilitatea modelelor culturale și religioase, de cât de tolerante și favorabile incluziunii sunt acestea.

| 4.3.2. | Este importantă încurajarea instituțiilor atât culturale, cât și politice și economice, în sensul realizării dialogului și consensului. Aceasta ar trebui să se traducă prin acordarea unui sprijin eficace, substanțial sub aspect financiar, cât și prin crearea de rețele pentru dialogul intercultural, o producție culturală independentă și dezbateri publice. Aceste măsuri ar trebui să îmbunătățească audiența și vizibilitatea intelectualilor independenți, a artiștilor și activiștilor din țările PEV și să stimuleze interacțiuni productive între aceștia și publicul de la nivel național și european. |
| --- | --- |

4.3.2.

Este importantă încurajarea instituțiilor atât culturale, cât și politice și economice, în sensul realizării dialogului și consensului. Aceasta ar trebui să se traducă prin acordarea unui sprijin eficace, substanțial sub aspect financiar, cât și prin crearea de rețele pentru dialogul intercultural, o producție culturală independentă și dezbateri publice. Aceste măsuri ar trebui să îmbunătățească audiența și vizibilitatea intelectualilor independenți, a artiștilor și activiștilor din țările PEV și să stimuleze interacțiuni productive între aceștia și publicul de la nivel național și european.

4.4.   
  Vizibilitate și comunicare

| 4.4.1. | Revizuirea PEV trebuie să servească și ca stimul pentru o mai bună comunicare cu privire la interesele și valorile UE, atât în cadrul UE, cât și în țările partenere. Acest lucru devine cu atât mai important în condițiile creșterii valului de propagandă dinspre grupurile teroriste și Rusia (17). UE trebuie să trimită un semnal clar cetățenilor din țările PEV cu privire la faptul că obiectivele politicii vizează oamenii, siguranța și bunăstarea acestora. Acest lucru presupune crearea de noi instrumente pentru a ajunge la autoritățile locale, mass-media și ONG-urile. |
| --- | --- |

4.4.1.

Revizuirea PEV trebuie să servească și ca stimul pentru o mai bună comunicare cu privire la interesele și valorile UE, atât în cadrul UE, cât și în țările partenere. Acest lucru devine cu atât mai important în condițiile creșterii valului de propagandă dinspre grupurile teroriste și Rusia (17). UE trebuie să trimită un semnal clar cetățenilor din țările PEV cu privire la faptul că obiectivele politicii vizează oamenii, siguranța și bunăstarea acestora. Acest lucru presupune crearea de noi instrumente pentru a ajunge la autoritățile locale, mass-media și ONG-urile.

| 4.4.2. | Gradul general de conștientizare este esențial pentru a evalua și a aprecia influența PEV pentru nevoile cetățenilor. Libertatea de expresie și de credință, libertatea mijloacelor de comunicare în masă și securitatea informațiilor în vecinătatea UE sunt de o importanță crucială. Sprijinirea accesului la internet, a unei prese libere, a jurnalismului de investigație și a inițiativelor de cooperare în domeniul mass-media („media twinning”) între UE și țările din cadrul PEV ar trebui să se numere printre cele mai importante obiective pentru consolidarea rezistenței societății în fața propagandei agresive. |
| --- | --- |

4.4.2.

Gradul general de conștientizare este esențial pentru a evalua și a aprecia influența PEV pentru nevoile cetățenilor. Libertatea de expresie și de credință, libertatea mijloacelor de comunicare în masă și securitatea informațiilor în vecinătatea UE sunt de o importanță crucială. Sprijinirea accesului la internet, a unei prese libere, a jurnalismului de investigație și a inițiativelor de cooperare în domeniul mass-media („media twinning”) între UE și țările din cadrul PEV ar trebui să se numere printre cele mai importante obiective pentru consolidarea rezistenței societății în fața propagandei agresive.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind dialogul social în țările Parteneriatului estic, JO C 161, 6.6.2013, p. 40.

1

(2)  JO C 218, 23.7.2011, p. 91.

2

(3)  JO C 458, 19.12.2014, p. 7.

3

(4)  JO C 451, 16.12.2014, p. 1.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 3.

5

(6)  JO C 43, 15.12.2012, p. 89.

6

(7)  A se vedea nota de subsol 6.

7

(8)  A se vedea, de asemenea,JO C 351, 15.11.2012, p. 27.

8

(9)  A se vedea, de asemenea, JO C 248, 25.8.2011, p. 37.

9

(10)  JO C 376, 22.12.2011, p. 32.

10

(11)  A se vedea, de asemenea, JO C 299, 4.10.2012, p. 34 și JO C 12, 15.1.2015, p. 48.

11

(12)  A se vedea nota de subsol 9.

12

(13)  JO C 376, 22.12.2011, p. 32.

13

(14)  A se vedea Avizul CESE privind implicarea societății civile în Parteneriatul estic, JO C 277, 17.11.2009, p. 30., ca și avizul JO C 248, 25.8.2011, p. 37.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 1.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 1.

16

(17)  A se vedea raportul de informare al CESE REX/432 – Utilizarea canalelor media pentru influențarea proceselor sociale și politice în UE și în țările din vecinătatea estică (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

17

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/99 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/99

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD]

(2015/C 383/14)

La 27 aprilie 2015 și la 11 mai 2015, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului

[COM(2015) 174 final – 2015/0090 COD].

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 509-a sesiune plenară din 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 383/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 383/100

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009

[COM(2015) 180 final – 2015/0096 COD]

(2015/C 383/15)

La 30 aprilie 2015 și la 7 mai 2015, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009

[OM(2015) 180 final – 2015/0096 COD].

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 509-a sesiune plenară din 1 și 2 iulie 2015 (ședința din 1 iulie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus.

Bruxelles, 1 iulie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---